avstrijska cesarska rodbina From Wikipedia, the free encyclopedia
Rodbina Habsburško-Lotarinška je bila ustanovljena leta 1736 s poroko vojvode lotarinškega Franca I. Štefana iz rodbine Châtenois (veja Vaudémont) z nadvojvodo Marijo Terezijo iz rodbine Habsburžanov.
Rodbina Habsburško-Lotarinška Haus Habsburg-Lothringen | |
---|---|
![]() | |
Starševska hiša | Habsburžani (ženska linija) Lotaringi (moška linija) |
Država | Avstrija, Češka, Brabant, Flandrija, Ogrska, Hrvaška, Vojvodina Lotaringija, Luksemburg, Modena, Veliko vojvodstvo Toskana |
Ustanovljeno | 1736 |
Ustanovitelj | Marija Terezija in Franc I. Štefan Lotarinški |
Trenutni vodja | Karel Habsburško-Lotarinški |
Zadnji vladar | Karel I. Habsburško-Lotarinški |
Nazivi |
|
Moto | A.E.I.O.U. in Viribus Unitis |
Odstavitev | Avstrija-Ogrska: 1918 – Karel I. & IV. se po koncu prve svetovne vojne odreče sodelovanju v državnih zadevah |
S smrtjo Karla VI. Habsburškega leta 1740 je izumrla moška linija, sledila mu je, po pragmatičnih sankcijah (hišni zakon, ki ga je 19. aprila 1713. izdal cesar Karel VI.), ustavi in ustavni pogodbi, njegova najstarejša hčerka Marija Terezija kot vodja rodbine. Bila je poročena s Francem I. Štefanom Lotarinškim. Da bi kljub temu potrdili zahteve avstrijske, češke in ogrske države in predstavljali resnično moč, je bilo za rodbino izbrano dvojno ime Habsburško-Lotarinški, čeprav je rodbina po moški liniji nadaljevanje Lotarinške rodbine.
Naslov kraljev Jeruzalema, ki je prišel od rodbine Anžujcev leta 1473, je pripadal dediščini Loringov. Trditve o moči novoustanovljene rodbine so bile v veliki meri potrjene v avstrijski nasledstveni vojni.
Skupaj je šest članov Habsburško-Lotarinške rodbine vladalo do leta 1918, kot avstrijski nadvojvode (današnje Spodnje in Zgornje Avstrije), kot kralji Ogrske in Češke, do leta 1806 kot rimsko-nemški cesarji, kot tudi od 1804 do 1918 kot nasledniki avstrijskih cesarjev:
Vse zgoraj navedene lastnosti so, razen v primeru Marije Terezije, ki kot ženska ni mogla postati (vladati) kot cesarica, veljale za samo enega moškega družinskega člana hkrati. Leta 1867 je bila spremenjena, leta 1804 ustanovljena enotna država v realna zveza avstro-ogrske monarhije, kar je privedlo do posebnega poudarka naslova apostolskega kralja Ogrske.
Dve ženski članici Habsburško lotarinške rodbine habsburžanov sta bili poročeni v Francijo iz političnih razlogov:
Habsburško-Lotarinška rodbina je izbirala svojim nadvojvodinam za može enakovredne, vendar politično manj pomembne kneze, da bi se izognili težavam pri zunanji politiki.
Realno zvezo je ukinila kraljevina Ogrska 31. oktobra 1918, nekaj dni pred koncem prve svetovne vojne. Cesar Karl I. se je 11. novembra 1918 na Dunaju odrekel vsakemu deležu v državnih zadevah. Kot kralj Karel IV. Ogrski se je 13. novembra 1918 v gradu Eckartsau prav tako odrekel položaja. Ker se kot cesar ni hotel odpovedati, je bil po odhodu v Švico 3. aprila 1919 v skladu z avstrijsko zakonodajo dolgoročno izgnan iz države.
Leta 1921, ko se je kot Karl dvakrat poskusil vrniti na prestol Madžarske, ga je na Madeiro pregnala antanta, zmagovalci prve svetovne vojne. Na Madžarskem je bila rodbina trajno odstranjena s kraljevega prestola z zakonom, sprejetim leta 1921.
Karl I., sin Otta von Habsburga (1912-2011) se je opisoval v svojih mlajših letih kot nadvojvoda Avstrije, je bil zaznan kot pretendent in vodil v drugi svetovni vojni v ZDA pogovore o prihodnosti države. Za njega je veljalo pravilo habsburškega zakona, da bi lahko vstopil v Avstrijo šele, ko bi se odrekel zahtevkom po oblasti. Odrekel se je zvezni vladi leta 1961 in je leta 1966 vstopil v Avstrijo. Leta 2007 je Otto Habsburško-Lotarinški kot je uradno ime v Avstriji opravljal funkcijo vodje rodbine svojemu sinu Karlu (* 1961).
V skladu z najvišjim družinskim statutom (družinski statut cesarske avstrijske rodbine) so bili člani družine označeni kot "ne enaki", ki so se kot nadvojvoda poročili v morganatsko poroko z ženo neenakega družbenega stanu (primerjali so le ženske iz vladajočih ali nekdanjih vladajočih hiš). Predvsem so znani naslednji primeri:
Grb rodbine Habsburško-Lotarinške | |
---|---|
![]() | |
Ščit | V prvem zlatem polju dvakrat sekanega ščita rdeč vzpenjajoči lev z modro opremo, jezikom in krono, v drugem rdečem polju srebrn tram, v tretjem zlatem polju rdeča lenta na kateri so trije srebrni orliči. |
Grbopis: Grb rodbine Habsburško-Lotarinške je dvakrat deljen; v prvi tretini je na zlatem polju rdeč lev z modro krono in opremo (grb Habsburžanov), v drugi tretini je na rdečem polju srebrn tram (grb Avstrije), v tretji tretini je na zlatem ozadju rdeča lenta s tremi srebrnimi orliči (grb Lotarinških).
Ščitonosec grba je bil črn dvoglavi orel. V tej obliki je bil grb kot družinski grb od leta 1804 tudi mali grb Avstrijskega cesarstva.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.