From Wikipedia, the free encyclopedia
Montbéliard (staronemško Mömpelgard) je mesto in občina v vzhodni francoski regiji Franche-Comté, podprefektura departmaja Doubs. Leta 2008 je mesto imelo 26.207 prebivalcev.
Montbéliard | |
---|---|
![]() | |
47°30′35″N 6°47′54″E | |
Država | Francija |
Regija | Burgundija-Franche-Comté |
Departma | Doubs |
Okrožje | Montbéliard |
Kanton | Montbéliard-Vzhod Montbéliard-Zahod |
Interkomunaliteta | Aglomeracijska skupnost Pays de Montbéliard |
Upravljanje | |
• Župan (2008-2014) | Jacques Hélias (Socialistična stranka) |
Površina 1 | 15,01 km2 |
Prebivalstvo (1 januar 2021)[1] | 25.573 |
• Gostota | 1.700 preb./km2 |
Časovni pas | UTC+01:00 (CET) |
• Poletni | UTC+02:00 (CEST) |
INSEE/Poštna številka | 25388 /25200 |
Nadmorska višina | 311–454 m (povp. 337 m) |
1 Podatki francoske zemljiške knjige, ki ne vključujejo jezer, mlak, ledenikov > 1 km2 in rečnih estuarijev. |
Kraj leži v pokrajini Franche-Comté znotraj Burgundskih vrat, naravnega prehoda med Jurskim hribovjem in Vogezi, ob reki Allaine. Skupaj s sosednjim Belfortom tvori večje metropolitansko območje z 285 tisoč prebivalci.
Montbéliard je sedež dveh kantonov:
Mesto je prav tako sedež okrožja, v katerega so poleg njegovih dveh vključeni še kantoni Audincourt, Clerval, Étupes, Hérimoncourt, L'Isle-sur-le-Doubs, Maîche, Pont-de-Roide, Saint-Hippolyte, Sochaux-Grand-Charmont in Valentigney s 183.248 prebivalci.
Montbéliard se prvikrat omenja leta 985 kot Mons Beliardae. V 11. stoletju je pod Svetorimskim cesarstvom postal grofija. V letu 1397 je kot Mömpelgard s poroko prešel pod grofe, kasnejše vojvode Württemberške. V obdobju reformacije (1524) je kraj postal pretežno luteranski. Po francoski revoluciji je bil za kratek čas vključen v Rauraško republiko. V letu 1793 ga je aneksirala Francija, kar je bilo potrjeno tri leta kasneje, nato pa še z nemško mediatizacijo v letu 1806, ko je Württemberg v zameno za Montbéliard dobil druga ozemlja in postal kraljestvo.
Montbéliard je na seznamu francoskih umetnostno-zgodovinskih mest.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.