From Wikipedia, the free encyclopedia
Razred Atlant (rusko Проект 1164 Атлант, Projekt 1164 Atlant – Atlant) je razred treh raketnih križark Sovjetske in Ruske vojne mornarice. Razred je bil zasnovan kot cenejša in nejedrska alternativa križarkam razreda Orlan.[3]
![]() Maršal Ustinov med plovbo | |
Pregled razreda | |
---|---|
Ime: | Razred Atlant |
Ladjedelnica: | Ladjedelnica 61 Kommunara |
Uporabniki: | |
Predhodni: | Berkut-B |
Naslednji: | Lider |
Gradnja: | 1976–1990 |
V uporabi: | 1982– |
Načrtovane ladje: | 10[1] |
Izdelane ladje: | 3 |
Preklicane ladje: | 6 |
Aktivne ladje: | 2 |
Začetek gradnje: | 1 (nedokončana) |
Izgubljene ladje: | 1 |
Splošne značilnosti | |
Tip: | Križarka |
Izpodriv: |
|
Dolžina: | 184,4 m |
Širina: | 20,8 m |
Ugrez: | 8,4 m |
Pogon: | Plinske turbine: GTU M21 2 x M70 potovalni turbini in 4 x M90 pospeševalne turbine, 2 potovalni parni turbini, 2 izpušna plinska kotla, 4 x M8KF plinske turbine, 2 gredi, 130.000 KM (97.000 kW) |
Hitrost: | 32 vozlov |
Doseg: | 3000 navtičnih milj (5560 km) pri 18 vozlih |
Maksimalna posadka: | 485 (66 častnikov)[1][2] |
Senzorji in procesni sistemi: |
|
Elektronsko bojevanje in slepila: | Kolčo suita z Guržor-A in -B prestreznikom, MR-404 motilci, Bell Crown prestreznikom, Bell Push prestreznikom, 2 PK-2 raketometa vab, 12 PK-10 raketometov vab (zadnji dve ladji) |
Oborožitev: |
|
Oklep: | Oplata za zaščito pred drobci |
Nosilnost letal: | 1 helikopter Kamov Ka-25 ali Kamov Ka-27 |
Konstruiranje se je začelo 20. aprila 1972 v Severnem projektno-konstruktorskem biroju pod vodstvom glavnega konstruktorja, direktorja biroja, Aleksandra Perkova (po 1979 Valentin Mutihin). Osnovni namen ladje je uničevanje nasprotnikovih udarnih skupin letalonosilk in glavno oborožitev predstavlja šestnajst raket P-500 Bazalt. Rakete so v izstrelitvenih celicah nagnjene naprej pod kotom 8°. Ruska oznaka za ta tip ladje je Raketni Krejser[4] ali »raketna križarka (RKR)«.[5]
V Ladjedelnici 61 Kommunara v Nikolajevu, so bile med letoma 1976 in 1989 od sedmih načrtovanih zgrajene tri ladje, še ena pa je bila zgrajena deloma. Danes je Maršal Ustinov del Severne flote, Varjag pa del Tihooceanske flote. Ladji sta bili modernizirani in danes nosita rakete P-1000 Vulkan.
Ladje imajo tri nadgradnje, ki so zgrajene iz jekla in aluminija.
Na križarki Moskva je bila med Malteških srečanjem Mihaila Gorbačova in Georgea H. W. Busha (2.–3. december 1989) nastanjena sovjetska delegacija.
Ime | Gredelj položen | Splavljena | Predana | Stanje |
---|---|---|---|---|
Moskva (prej Slava) |
5. november 1976 | 27. julij 1979 | 13. december 1982 | Potopljena 14. aprila 2022 po požaru in detonaciji streliva[6][7] |
Maršal Ustinov (prej Admiral Flota Lobov) |
5. oktober 1978 | 25. februar 1982 | 15. september 1986 | Aktivna v Severni floti po remontu 2011–2016[8][9][10] |
Varjag (prej Červona Ukrajina) |
31. julij 1979 | 28. avgust 1983 | 25. december 1989 | Aktivna v Tihooceanski floti[11] |
Ukrajina (prej Komsomolec, prej Admiral Flota Lobov) |
29. september 1984 | 11. avgust 1990 | Nedokončana, čaka na razrez[12] | |
Oktjabrskaja Revolucija (prej Rossija)[1] |
1988 | Odpovedana in razrezana 1990 | ||
Admiral Flota Sovetskovo Sojuza Gorškov[1] | načrtovano 1990 | Odpovedana | ||
Varjag[1] | Odpovedana | |||
Sevastopol[1] | Odpovedana |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.