From Wikipedia, the free encyclopedia
Konzerviranje živil je več metod in tehnoloških postopkov, ki jih uporabljamo za kratko, srednje ter dolgoročno ohranjanje užitnosti živil. Pri konzerviranju hrane je zelo pomembno da izločimo pogoje za življenje in razvoj mikroorganizmov v hrani, ki jo želimo ohraniti za določen čas užitno. Metode konzerviranja se delijo v tri klasične metode kot so:
Na kvarjenje živil lahko močno vplivajo tudi okoljski faktorji, vlaga, temperatura, svetloba, razna sevanja.
Uporaba nizkih temperatur je metoda hlajenja in globokega zmrzovanja je zelo razširjena v vsakdanjem življenju na Slovenskem ter v svetu.
Uporaba visokih temperatur je metoda pogosto uporabljena v gospodinjstvu in pri izdelovaju konzerv polnjenih z različnimi vrstami živil. Pri izdelovanju konzerv različnih vrst se uporabljajo sledeči termalni postopki:
Uporaba sušenja ali dehidracije, je fizikalna metoda konzerviranja s katero odvzamejo odvečno vlago živilom z naravnim sušenjem z zrakom, soncem ali umetnim sušenem. To je ena od najstarejših metod konzerviranja hrane. Industrijski postopek dehidriranja se izvaja v specialnih komorah-sušilnikih kar omogoča tudi zagotovitev večje stopnje higiene.
Koncentrati so oblika priprave živil z uporabo posebnih tehnoloških postopkov s katerimi se doseže maksimalna koncentracija hranilnih vrednosti. Takšni so npr. koncentrati paradižnikovega soka, kondenziranega sladkanega mleka, kuhanega sadnega soka, juhe v prahu- ali kockah, tabletah, jajca v prahu, itd.
Kandiranje je način konzerviranja živil z pomakanjem v sladkorni sirup. Najpogosteje se kandira različno sadje. Industrijski postopek kandiranja se izvaja pod povečanim pritiskom v specialnih komorah.
Med povzročitelji kvarjenja živil poznamo veliko število bakterij, zlasti pomembne so dve veliki skupini: