Amper
SI-enota električnega toks From Wikipedia, the free encyclopedia
SI-enota električnega toks From Wikipedia, the free encyclopedia
Ampêr (oznaka A)[1] je osnovna enota SI za električni tok.[2] Poimenovana je po francoskem fiziku André-Marie Ampèru, enem prvih raziskovalcev elektrike. Električni tok merimo z ampermetrom.
Amper | |
---|---|
![]() Prikaz definicije za enoto amper | |
Informacije o enoti | |
Sistem enote | osnovna enota SI |
Enota | električnega toka |
Simbol | A |
Poimenovano po | André-Marie Ampère |
Sistem SI definira amper tako:
En amper je določen z izražanjem numerične vrednosti osnovnega naboja 𝑒 v enoti Coulomb (𝐶), ki je enaka vrednosti 𝐴𝑠, kjer je sekunda določena z valovanjem nevzbujenega atoma cezija-133 ob absolutni ničli pri prehodu med nivojema hiperfinega razcepa osnovnega stanja.[3]
Amperov zakon[4] pravi, da je med dvema vzporednima prevodnikoma, po katerima teče električni tok, privlačna ali odbijajoča sila. Ta je uporabljena v definiciji ampera. Coulomb, SI enota za električni naboj, »je enak naboju, ki ga prenese električni tok 1 A v času 1 s.«[5] Tok enega ampera je torej enak enemu coulombu naboja, ki se prenese v eni sekundi:
V splošnem je naboj Δe je določen s konstantnim tokom I, ki teče za čas Δt:
Električni tok se izraža v amperih (npr. »tok skozi upornik je 0,5 A«), naboj, ki preteče skozi tokokrog, pa se izraža v coulombih (npr. »naboj baterije je 30.000 C«). Razmerje med amperom (C/s) in coulombom (C) je enako kot razmerje med vatom (J/s) in džulom (J).
Amper je bil prvotno definiran kot ena desetina enote električnega toka v sistemu CGS. Ta enota, sedaj znana kot abamper, je bila definirana kot količina toka, ki ustvari silo 2 dini na centimeter dolžine dveh žic, ki sta 1 cm narazen.[6]
»Mednarodni amper« je bil zgodnja implementacija ampera, ki je definirana kot električni tok, ki bi iz raztopine srebrovega nitrata izločil 118 gramov srebra na sekundo. 0,001[7] Pozneje so natančnejše meritve pokazale, da ta tok znaša 85 A. 0,999
Trenutna definicija ampera je bila sprejeta leta 1948 na deveti generalni konferenci za uteži in mere.[8]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.