23. januar - Nanjing: ustanovitev dinastije Ming. Tega dne se preostali voditelji upornikov podredijo voditelju Rdečih turbanov Zhu Yuanzhang, ki z ustanovitvijo nove kitajske dinastije prevzame ime cesar Hongwu.
14. september - Cesar Hongwu zavzame prestolnico dinastije YuanKanbalik (današnji Peking). Cesar Togon Temur se s poraženo vojsko umakne v Mongolijo, kjer nadaljuje z vladavino dinastije (severni) Yuan.
1. november - Rim: kronanje Elizabete Pomeranijske, četrte in zadnje žene rimsko-nemškega cesarja Karla IV. Luksemburškega, za rimsko-nemško cesarico.
Tver, Rusija: Mihajl Aleksandrovič postane knez Tvera. Še istega leta se zaplete v spor z moskovskim knezom Dimitrijem Donskim za naziv velikega kneza Vladimirja. Združenima vojskama Litve in Tvera spodleti poskus zavzetja Moskve. 1370 ↔
21. november - Litvanci premagajo Moskovčane na reki Trosni, Dimitrij Donski se umakne v Kremlin. Litvanci opustošijo okolico, nato se umaknejo.
Albanija: albanski plemič Karl Topija si priključi mesto Drač, ki je še zadnji ostanek neapeljsko-anžujske Kraljevine Albanije. Klan Topija je namreč vladal širšemu zaledju mesta, predaja mestnih ključev pa je bila v soglasju z meščani.
Kreta: Benečani dokončno zatrejo probizantinski upor beneške kolonije na Kreti in utrdijo oblast na celotnem otoku.
Moldovija: Lacko Moldavski, sin ustanovitelja vojvodine Moldavije Bogdana I., odstavi nečaka Petra I.. Nekateri viri vladanje slednjega ne omenjajo in naj bi Lacko nasledil očeta že leto prej.
Južna Nemčija: meščani mesta Freiburg im Breisgau so se naveličali svojih nestanovitnih gospodov grofov Freiburških, ki so si poskušali prilastiti mesto, in za zaščito zaprosili Habsburžane.
Stoletna vojna: Edvard Črni Princ prepriča akvitanske stanove, da za obdobje naslednjih petih let pobira davek na ognjišča. S to potezo si odtuji akvitansko plemstvo. 1369 ↔
Grenlandija: norveški kralj Haakon VI. Magnusson pošlje zadnjo uradno odpravo na Grenlandijo. Naseldbinam pošlje novega škofa. 1408 ↔
Carigrajski patriarh Filotej na sklicani sinodi kanonizira Gregorija Palamo.
Francoski kralj Karel V. preseli kraljevo knjižnico v razširjene prostore v utrdbi Louvre.