From Wikipedia, the free encyclopedia
Luna 24 bola sovietska automatická kozmická sonda, ktorá v roku 1976 odobrala vzorky z povrchu Mesiaca a vrátila sa s nimi úspešne na Zem. Dlho išlo o poslednú misiu programu Luna, ale 47 rokov po jej štarte odštartovala ešte sonda označená ako Luna 25.
Sonda typu E-8-5M vyvinutá v konštrukčnej kancelárii OKB Lavočkina sa skladala z dvoch hlavných častí - pristávacieho a štartovacieho modulu. Pristávacia časť sa skladala z motorového bloku, palivových nádrží, prístrojového úseku, amortizátorov pre mäkké pristátie a antén rádiového komplexu. Štartovací (návratový) stupeň využíva pristávací stupeň ako základňu pri štarte z Mesiaca. Tiež sa skladá z motorového bloku s pohonnými nádržami a prístrojového úseku. Na jeho vrchole je umiestnené 35 kilogramové guľové puzdro na vzorky pokryté ochranným ablatívnym štítom. Najdôležitejším prístrojom sondy je vŕtačka zložená z troch samostatných časti - z vlastného vrtáku s motorom, z ramena umožňujúceho premiestňovanie vrtáku (od návratového puzdra na povrch Mesiaca a späť) a z ovládacích mechanizmov.
Sonda odštartovala z kozmodrómu Bajkonur pomocou nosnej rakety Proton-K 9. augusta 1976. 13. augusta zakotvila na selenocentrickej obežnej dráhe a korekciami postupne znižovala svoju dráhu. 18. augusta o 06:36 UT sonda úspešne pristála na povrchu Mesiaca v oblasti Mora kríz (Mare Crisium), len niekoľko stoviek metrov od podobnej, no neúspešnej sondy Luna 23. Hneď po pristátí bolo spustené odoberanie mesačnej vzorky, pričom vrták sa zavŕtal do hĺbky až 260 cm a odobral vzorku mesačnej horniny s hmotnosťou 170 gramov, následne ju premiestnil do návratového puzdra. Návratová časť sondy odštartovala z mesačného povrchu 19. augusta o 05:25 UT a zamierila k Zemi. 22. augusta sa pred vstupom do atmosféry oddelilo návratové puzdro od zvyšku sondy a o 17:55 UT pristálo v bažinatej oblasti asi 200 kilometrov juhovýchodne od mesta Surgut v Západnej Sibíri. Išlo o tretí úspešný návrat vzoriek z Mesiaca pomocou bezpilotnej sondy (po misiách Luna 16 a Luna 20).
Táto misia programu Luna dopravila na Zem z vesmíru najväčšie množstvo vzoriek získané sovietskou sondou a nasledujúcich viac ako 37 rokov (do pristátia čínskej sondy Čchang-e 3 v roku 2013) bola poslednou sondou, ktorá uskutočnila na Mesiaci mäkké pristátie. Do návratu sondy Čchang-e 5 v roku 2020 bola tiež držiteľkou rekordu v najväčšej prinesenej vzorke hornín z povrchu Mesiaca.