v geomorfológii: pobrežná oblasť vôd s osobitným vývojom tvarov na brehu a pod vodou, kde sa usadzujú terigénne sedimenty[1], pozri pod klastický sediment
v biogeografii: prechodné pásmo na rozhraní súše a mora či jazera (v užšom zmysle len mora), ktorého presnejšia definícia nie je ustálená, ale (pokiaľ ide o jeho spodnú hranicu) najčastejšie sa uvádza, že litorál zahŕňa presvetlenú oblasť bentálu až do hĺbky kompenzačného svetelného bodu[2][1][3] (podľa niektorých zdrojov litorál zahŕňa epilitorál, supralitorál, eulitorál [resp. eulitorál a infralitorál] a sublitorál[3][4], iné zdroje do definície nezahŕňajú epilitorál[1], ďalšie zdroje ani sublitorál[5] a často sa litorál stotožňuje len s eulitorálom[6][7][8][9]), pozri litorál (biogeografia)
v stavebníctve: a) plytká časť vodnej nádrže rýchlo zarastajúca vodnými rastlinami[7], b) oblasť dna sladkovodnej nádrže medzi najvyššou a najnižšou úrovňou hladiny za rok[7], pozri litorálne pásmo (vodná nádrž)