From Wikipedia, the free encyclopedia
Eva Maliti-Fraňová (* 20. február 1953, Bratislava)[1] je slovenská prozaička, dramatička, prekladateľka a literárna historička. Publikovala aj pod menom Maliti, Malievová, Malievová-Fraňová, Fraňová-Malievová, Maliti-Fraňová.
Tomuto článku alebo sekcii chýbajú odkazy na spoľahlivé zdroje, môže preto obsahovať informácie, ktoré je potrebné ešte overiť. Pomôžte Wikipédii a doplňte do článku citácie, odkazy na spoľahlivé zdroje. |
Eva Maliti-Fraňová | |
slovenská prozaička, dramatička, prekladateľka a literárna historička | |
Rod. meno | Fraňová |
---|---|
Narodenie | 20. február 1953 (71 rokov) Bratislava, Slovensko |
Bydlisko | Bratislava |
Národnosť | slovenská |
Alma mater | Moskovská štátna univerzita M. V. Lomonosova |
Absolvovala Moskovskú štátnu univerzitu, odbor všeobecné dejiny – etnológia.
Pôsobí v Ústave svetovej literatúry Slovenskej akadémie vied, kde sa zaoberá dejinami ruského symbolizmu a dejinami umeleckého prekladu na Slovensku. V roku 1996 obhájila kandidátsku prácu Symbolizmus ako princíp videnia. Knižné vydanie tohto diela vyšlo v r. 1996 (Symbolizmus ako princíp videnia, Veda, 1996). V 2014 vyšlo druhé, doplnené vydanie monografie – Symbolizmus ako princíp videnia / Kapitoly z ruskej literatúry a kultúry 20. storočia. V tom istom roku rakúske vydavateľstvo Holzhausen vydalo dielo pod názvom Symbolismus als Ansichtsprinzip (Eine Abhandlung über russische Literatur und Kultur im 20. Jahrhundert). Eva Maliti-Fraňová bola editorkou medzinárodného kolektívneho vedeckého diela – Symbolizmus v kontextoch a súvislostiach (ÚSvL SAV, 1999). V 2007 vydala monografiu – Tabuizovaná prekladateľka Zora Jesenská (Veda, 2007). V 2018 vyšla jej vedecká monografia Andrej Belyj / celistvosť (v) mnohosti (Veda – ÚSvL SAV, 2018). Publikovala mnohé vedecké state v domácich i zahraničných zborníkoch a časopisoch.
Je autorkou prozaických a dramatických diel. R. 1983 vyšlo jej autorské prerozprávanie osetských epických báji – Nartský epos (Mladé letá, 1983), ktoré r. 2017 v druhom, rozšírenom a doplnenom vydaní vydalo vydavateľstvo AlleGro. Z inšpirácií Severným Osetskom vznikla r. 1987 kniha poviedok a čŕt vydaná v preklade do osetčiny pod názvom Amzorima balc (Potulky s Amzorom, IR, 1987). Značný ohlas vyvolala kniha pôvodných próz Krpatý vrch (1994). Čitateľský úspech zožali aj poviedky z knihy Pod jazdeckou sochou (2011). V r. 2017 uverejnila román Kustódi / Arianina kniha, ktorý má úspech u čitateľskej verejnosti, a zároveň podnecuje odborníkov k hodnoteniu a analyzovaniu. V roku 2021 vydala román O príjemných pocitoch. Jej prózy boli preložené a publikované v niekoľkých jazykoch (nemčina, ruština, angličtina, hindi) divadelná hra Krcheň Nesmrteľný bola viackrát inscenovaná na scénach slovenských divadiel: Komorné divadlo Martin, SND Bratislava, DAD Prešov. Preložená a publikovaná bola do niekoľkých európskych jazykov (angličtina, francúzština, ruština, nemčina, macedónčina, osetčina). Drámy Krcheň Nesmrteľný, Jaskynná panna a Vizionár boli uvedené na medzinárodných divadelných festivaloch a prehliadkach doma i v cudzine (Nitra, Orleans, Moskva, Hamburg, Miláno, Rím, Viedeň, New York). V 2007 vydalo vydavateľstvo Drewo a srd knihu jej dramatických textov Hry (Krcheň Nesmrteľný, Jaskynná panna, Vizionár a Unavená Medea). R. 2016 vyšli jej hry v ruskom preklade v knihe "Providec i drugie" (Koršak Bessmertnyj, Deva v peščere, Providec, Ustalaja Medea, Zuzanna i stariki-paparacci, Igra nevedomogo), vydanej vo vyd. Baltijskije sezony, Sankt-Peterburg (Rusko).
Venuje sa prekladaniu z ruskej a osetskej literatúry a na konte má veľa preložených umeleckých diel. Medzi nimi je zborník Ruská symbolistická dráma / A. Blok, V. Ivanov, F. Sologub (NDC-Tália Press, 1997) a či román Peterburg ruského symbolistu Andreja Belého (Hevi 2001, Petrus 2003, Európa 2020) a ď.
Na konte má niekoľko desiatok knižných vydaní umeleckej, vedeckej a prekladateľskej tvorby. Je nositeľkou štátneho vyznamenania Severného Osetska-Alanie Vo slavu Osetii (2015) a ruského štátneho vyznamenania Puškinova medaila (2021).
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.