odvetvie verejného práva From Wikipedia, the free encyclopedia
Správne právo, administratívne právo alebo právo verejnej správy je osobitné odvetvie (mimoiných aj slovenského) verejného práva, ktoré zahŕňa verejnoprávne normy upravujúce organizáciu a činnosť verejnej správy, vrátane administratívnoprávnych vzťahov, ktoré vznikajú medzi správnymi orgánmi a fyzickými osobami, právnickými osobami a medzi správnymi orgánmi navzájom. Tieto vzťahy majú spravovací charakter a zakladajú sa na nerovnosti subjektov, pričom správny orgán je vždy nadriadeným subjektom vzťahu.
Právo |
Odvetvia práva |
Verejné právo: Ústavné · Trestné · Správne · Finančné · Európske · Medzinárodné · Kánonické · Konfesné Súkromné právo: Občianske · Pracovné · Rodinné · Obchodné · Medzinárodné právo súkromné |
Deľba moci |
Výkonná moc: Hlava štátu · Panovník · Prezident (SR) · Vláda (SR) · Ministerstvo Zákonodarná moc: Súdna moc: Súd · Ústavný súd (SR) · Najvyšší súd · Krajský súd · Okresný súd · Súdna rada · Prokuratúra · Ombudsman · NKÚ |
Právne predpisy |
Ústava (SR) · Ústavný zákon · Zákon · Nariadenie vlády · Uznesenie vlády · Vyhláška · Opatrenie · Výnos |
Ďalšie pojmy |
Právna skutočnosť · Právny akt · Právny predpis · Právna norma
Štát · Forma štátu · Občan · Politická strana · Voľby · Referendum Medzinárodná zmluva · Medzinárodná organizácia |
Predmetom správneho práva je verejná správa, ktorej základnými zložkami sú štátna správa, územná a záujmová samospráva a tzv. ostatná verejná správa, ktorú prevažne vykonávajú verejnoprávne korporácie.
Správne právo sa podľa obsahu delí na normy všeobecné a osobitné:
Ďalším delením je delenie na správne právo hmotné a procesné:
Prameňom správneho práva sú všeobecne záväzné právne predpisy, ktoré sú vydané štátnymi alebo štátom splnomocnenými orgánmi, a ktoré obsahujú aspoň jednu právnu normu správneho práva (správnu normu), ktorá upravuje vzťah výkonu verejnej správy (spravovacieho charakteru).
Na Slovensku sa rozlišujú tieto druhy prameňov správneho práva:
Normatívny správny akt je podzákonným, všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorého pôvodcom je orgán výkonnej moci, preto ho považujeme za prameň správneho práva. Normatívnym správnym aktom sú:
Individuálny správny akt je vydávaný orgánom verejnej správy, ale nie je prameňom správneho práva. Zaväzuje len konkrétnu osobu v konkrétnom prípade, teda nevyvoláva právne záväzky voči ďalším osobám, a nie je určený na opakované použitie.
Špecifikom správneho práva je, že ako celok nie je kodifikované. Jeho nekodifikovateľnosť ovplyvňujú hlavne početnosť právnych noriem, početnosť, rôznorodosť a dynamika (časté zmeny) vzťahov obsiahnutých v administratívnoprávnych normách. V správnom práve hmotnom na rozdiel od hmotnoprávnych noriem ďalších základných právnych odvetví (napr. občianske a trestné právo hmotné) neexistuje unifikujúci zákon, tzv. kódex. Normy správneho práva hmotného sú preto obsiahnuté v desiatkach zákonov pre jednotlivé odvetvia verejnej správy. Zároveň tak tvoria čo do počtu a rozsahu aj najväčšiu časť slovenského práva. Príkladom rozsahu sú tieto zákony z jednotlivých oblastí verejnej správy:
Naproti tomu správne právo procesné je čiastočne kodifikované Správnym poriadkom – zákonom Národného zhromaždenia ČSR č. 71/1967 Zb. o správnom konaní.