Rašelinisko je mokraď pokrytá vegetáciou, ktorá je rašelinotvorná.[1]
Rašeliniská sú ekosystémy, ktoré vznikajú na stanovištiach trvalo zamokrených zrážkovou, povrchovou alebo podzemnou vodou. Tieto stanovištia zarastajú vegetáciou hydrofilných a hygrofilných (rašeliniskových) druhov rastlín. V podmienkach obmedzeného prístupu kyslíka sa tu hromadia odumreté organické zvyšky v rôznom stupni rozkladu, čím vzniká rašelina...[2]
Rašelinisko je mokraď produkujúca pri rašelinotvorbe organogénne sedimenty (rašeliny, humolity); prípadne aj odumreté ložisko rašeliny.[3]
Rašeliniská sú ložiská organogénneho sedimentu, ktorý vznikol z odumretej rastlinnej hmoty pod vodou pri nedostatku atmosférického kyslíka vo vlhkom podnebí a pri nižšej teplote vzduchu[4]
Rašeliniská sú prírodné útvary hydrofilných a hygrofilných raslín, ktorými zarastajú prirodzené vodné nádrže trvale podmáčané vodou....Rašelinisko je miesto s výskytom rašeliny, ktorého mocnosť je väčšia ako 40cm.[5]
Rašelinisko je druh ekosystému na trvalo zamokrených stanovištiach, v ktorom sa v podmienkach obmedzeného prístupu kyslíka hromadia odumreté organické zvyšky v rôznom stupni rozkladu, čím vzniká rašelina. Pre rašeliniská je charakteristický výskyt machov rašelinníkov (rad Sphagnales).
Špecifické stanovištné podmienky jednotlivých typov rašelinísk umožňujú existenciu jedinečných a vzácnych spoločenstiev rastlín a živočíchov. Začali vznikať koncom poslednej doby ľadovej zhruba 12000 až 8300 rokov pred Kr. Na území Slovenska často ide o reliktné a ohrozené spoločenstvá.
Rašeliniská sú ohrozené ťažbou rašeliny, eutrofizáciou, odberom podzemnej vody, odvodnením a následným rozoraním a zmenou na poľnohospodársku pôdu, ako aj sukcesiou lesa či krovín. Mnohé rašeliniská sú preto chránené zákonom (v súčasnosti na Slovensku je to 115 maloplošných území).
Podľa Viceníková 2000 a podľa Hájek – Rybníček 2000[6]
Podľa výživy:
ombrotrofné rašelinisko – rašelinisko, ktorého vegetácia je zásobovaná iba zrážkovou vodou
pokryvné rašelinisko – ombrogénne rašelinisko oceánických superhumidných oblastí kopírujúce terénne tvary do značných sklonov
slatinisko v širšom zmysle/minerotrofné rašelinisko – rašelinisko zásobované prevažne podzemnou a povrchovou vodou
slatinisko v užšom zmysle – rašelinisko veľmi bohaté na minerály s vegetáciou bohatou na hnedé machy z čeľade Amblystegiaceae a bez prítomnosti rašelinníkov
prechodové rašelinisko (prechodné rašelinisko) – prechod medzi ombrotrofným rašeliniskom a slatiniskom v užšom zmysle
Podľa výšky obsahu živín:
oligotrofné rašelinisko(resp. oligotrofné až dystrofné rašelinisko) – s nízkym obsahom živín
mezotrofné rašelinisko – s stredným obsahom živín
eutrofné rašelinisko – s vysokým obsahom živín
Podľa vzniku:
ombrogénne rašelinisko – vzniká zrážkovou vodou
geogénne rašelinisko/minerogénne rašelinisko – vzniká podzemnou (a/alebo povrchovou) vodou
topogénne rašelinisko
soligénne rašelinsko
limnogénne rašelinisko
Podľa vzťahu k hydrologickým pomerom:
infraakvatické rašelinisko – rašelina je pod hladinou vody
supraakvatické rašelinisko – rašelina je nad hladinou vody
1 Viceníková, A.: Ekologická charakteristika a klasifikácia vrchovísk, 2000 in: Stanová, V. (ed.): Rašeliniská Slovenska, 2000 2 Hájek, M. – Rybníček, K.: Malý výkladový slovník rašelinářský in: Stanová, V. (ed.): Rašeliniská Slovenska, 2000
rašelina in: Ottův slovník naučný Archivované 2013-01-20 na Wayback Machine (v tomto článku sa slovo rašelina používa v dvoch významoch – jednak ako to, čo dnes nazývame rašelinisko, a jednak v súčasnom význame)
Švehláková, H. et al.: Ekologické aspekty technické hydrobiologie, 2006