![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Manihot_esculenta_-_K%25C3%25B6hler%25E2%2580%2593s_Medizinal-Pflanzen-090.jpg/640px-Manihot_esculenta_-_K%25C3%25B6hler%25E2%2580%2593s_Medizinal-Pflanzen-090.jpg&w=640&q=50)
Maniok jedlý
From Wikipedia, the free encyclopedia
Maniok jedlý[1][2] (iné názvy: kasava[2], tapioka[2], lat. Manihot esculenta) je tropický ker z čeľade mliečnikovité (Euphorbiaceae).
Maniok jedlý | |||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||
Vedecká klasifikácia | |||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||||||||||||||||||||
Vedecký názov | |||||||||||||||||||||||||||
Manihot esculenta Crantz | |||||||||||||||||||||||||||
Synonymá | |||||||||||||||||||||||||||
kasava, tapioka | |||||||||||||||||||||||||||
Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku | |||||||||||||||||||||||||||
Pôvodom je z Južnej Ameriky a vo veľkom sa pestuje v Afrike a Ázii. Začala sa domestikovať už pred 10 tisíc rokmi.[3] Je to trváci drevnatý krík. Rastie do výšky 1 až 3 metrov. Má tmavozelené dlhé dlaňovité listy. Veľké hľuzy slúžia ako zásobníky škrobov.[4] Kvety sú malé umiestnené v metline, zvonkovité, žltej až ružovej farby.[3]
Existuje veľké množstvo variet od sladkých až po veľmi horké. Nie je náročný na pestovanie, toleruje sucho aj nekvalitnú pôdu. Vzhľadom na produkciu sacharidov ide o veľmi výnosnú plodinu. Vyrába sa z nej aj alkoholický nápoj čiča[4], múka a biopalivo.[3]
Býva základným jedlom chudobného obyvateľstva. Pestuje sa hlavne pre svoje veľké mäsité pretiahnuté hľuzy. Jedlé sú aj listy. Zo škrobu sa vyrába glukóza. Hľuzy aj listy sú v surovom stave jedovaté, obsahujú kyanoglukozidy. Drvením, varením alebo sušením na slnku sa obsah kyanidu vytratí.[5] Listy sa používajú v ľudovom liečiteľstve pri liečení ekzémov, bolesti hlavy, hnačky, dyzentérie alebo cukrovky.[6] Hľuzy sú dobrým zdrojom betakaroténu[5], vápnika, fosforu a vitamínu C majú nízky obsah bielkovín a tuku a vysoký obsah sacharidov (30 %). Listy majú, na rozdiel od hľúz, vyšší podiel bielkovín (20 %).[4]