Živelná pohroma je mimoriadna udalosť, pri ktorej dôjde k nežiaducemu uvoľneniu kumulovaných energií alebo hmôt v dôsledku nepriaznivého pôsobenia prírodných síl, dôsledkom čoho je ohrozený život, zdravie, majetok alebo životné prostredie. Živelná pohroma teda nie je spôsobená ľudským zásahom. K živelným pohromám patrí zemetrasenie, cunami, povodeň, tropická cyklóna, snehová kalamita, lavína, veľký zosuv pôdy, extrémne teplo/chlad a pod. – avšak samotné prírodné nebezpečenstvo sa nepovažuje za živelnú pohromu, pokiaľ nevplýva na ľudskú spoločnosť.[1]
Oficiálne (legislatívne) definície v rámci vybraných krajín:
Slovensko: § 3 ods. 2 písm a) zákona č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva: „živelná pohroma je mimoriadna udalosť, pri ktorej dôjde k nežiaducemu uvoľneniu kumulovaných energií alebo hmôt v dôsledku nepriaznivého pôsobenia prírodných síl, pri ktorej môžu pôsobiť nebezpečné látky alebo pôsobia ničivé faktory, ktoré majú negatívny vplyv na život, zdravie alebo na majetok.“[2][3]
Spojené štáty: Joint Publication 3-29: „natural disaster. An emergency situation posing significant danger to life and property that results from a natural cause.“[4]
Živelná pohroma je charakterizovaná tým, že nie je spôsobená ľudským zásahom,[5] avšak niektoré zdanlivo živelné pohromy môžu byť zapríčinené alebo zintenzívnené práve pre ľudskú činnosť, napr. dezertifikácia v dôsledku nadmernej poľnohospodárskej činnosti a odlesňovania.[1]
Následky živelných pohrôm možno rozdeliť do troch hlavných kategórií:[6]
ľudské: straty na ľudských životoch, spôsobené zranenia alebo ochorenia, posttraumatická stresová porucha
ekonomické:
priame: fyzické škody na infraštruktúre, stavbách a ostatnom majetku; spôsobené samotnou živelnou pohromou alebo priamo nasledujúcou udalosťou (napr. požiar vypuknutý následkom zemetrasenia)
nepriame: dôsledky priamych ekonomických škôd (prerušenie ekonomickej aktivity, straty na tržbách a pod.)
makroekonomické (sekundárne): makroekonomické škody (najmä pokles HDP, pokles kúpnej sily, nárast inflácie) spôsobené následkom živelnej pohromy alebo následkom alokácie prostriedkov vládou na odstraňovanie škôd a rekonštrukciu poškodeného územia
ekologické: straty na životnom prostredí (napr. zníženie množstva poľnohospodárskej pôdy, lesov, poškodenie ekosystému)
BUCHANAN, Mark. Všeobecný princip: věda o historii: proč je svět jednodušší, než si myslíme. Praha: Baronet, 2004. ISBN 80-7214-644-0
CÍLEK, Václav. Tsunami je stále s námi: eseje o klimatu, společnosti a katastrofách. Praha: Alfa Publishing, 2006. ISBN 80-86851-22-2
JAKEŠ, Petr. Vlny hrůzy: zemětřesení, sopky a tsunami. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2005. ISBN 80-7106-772-5
KOVÁŘ, Ladislav. Hrozí lidstvu katastrofy? Olomouc: Nakladatelství Rubico, 2003. ISBN 80-85839-92-X
KUKAL, Zdeněk. Přírodní katastrofy. Praha: Horizont, 1982.
SMIL, Václav. Globální katastrofy a trendy. Praha: Kniha Zlin, 2017. ISBN 978-80-7473-528-8
Gunn, S. William(2012),„natural disaster“,Dictionary of Disaster Medicine and Humanitarian Relief(2. vyd.), New York: Springer, str.115, ISBN1461444454
Evans, Denise L.; Evans, O. William, edi.(2007),„natural disaster“,The Complete Real Estate Encyclopedia, New York: McGraw-Hill, ISBN0071476385. „Any destructive activity not caused by human forces or interventions, including hurricanes, tornadoes, flooding, and volcanic eruptions, to name a few.“