šablóna Wikimedie From Wikipedia, the free encyclopedia
{{{názov}}} | |
{{{popis}}} | |
{{{obrázok}}} {{{popis obrázka}}} | |
Kódové označenie | {{{kódové označenie}}} |
---|---|
CPUID | {{{cpuid}}} |
Vývojár | {{{vývojár}}} |
Výrobcovia | {{{výrobca}}} |
Uvedenie | {{{uvedenie}}} |
Výroba | {{{výroba}}} |
Architektúra | {{{architektúra}}} |
Mikroarchitektúra | {{{mikroarchitektúra}}} |
Inštrukčný súbor | {{{inštrukčný súbor}}} |
Rozšírenia | {{{rozšírenia}}} |
Endianita | {{{endianita}}} |
Veľkosť stránky | {{{veľkosť stránky}}} |
Počet inštrukcií | {{{počet inštrukcií}}} |
Počet registrov | {{{počet registrov}}} |
Šírka slova | {{{šírka slova}}} |
Dátová zbernica | {{{šírka dátovej zbernice}}} |
Adresová zbernica | {{{šírka adresovej zbernice}}} |
Adresový priestor | {{{adresový priestor}}} |
Virtuálny adresový priestor | {{{adresový priestor virtual}}} |
Adresový priestor V/V | {{{adresový priestor v/v}}} |
L1 cache | {{{l1 cache}}} |
L2 cache | {{{l2 cache}}} |
L3 cache | {{{l3 cache}}} |
L4 cache | {{{l4 cache}}} |
Integrovaná pamäť | {{{integrovaná pamäť}}} |
Integrované rozhrania | {{{integrované rozhrania}}} |
Koprocesor | {{{koprocesor}}} |
GPU | {{{gpu}}} |
Počet jadier | {{{počet jadier}}} |
Hyper-threading | {{{hyper-threading}}} |
Max. frekvencia | {{{frekvencia max}}} |
Výpočtový výkon | {{{výpočtový výkon}}} |
FSB | {{{fsb}}} |
Hypertransport | {{{hypertransport}}} |
QPI | {{{qpi}}} |
DMI | {{{dmi}}} |
Výrobný proces | {{{výrobný proces}}} |
Plocha čipu | {{{plocha čipu}}} |
Počet tranzistorov | {{{počet tranzistorov}}} |
Napájanie | {{{napájanie}}} |
Pätice | {{{pätice}}} |
Určenie | {{{určenie}}} |
Modely | {{{modely}}} |
Predchodca | {{{predchodca}}} |
Nástupca | {{{nástupca}}} |
Intel 8080 | |
8-bitový mikroprocesor | |
![]() | |
Vývojár | Intel |
---|---|
Výrobcovia | Intel a ďalší |
Uvedenie | 15. apríla 1974 (50 rokov a 55 dní) |
Výroba | 1974 – súčasnosť |
Architektúra | von Neumann, CISC |
Inštrukčný súbor | 8080 |
Endianita | little-endian |
Počet inštrukcií | 78 |
Počet registrov | 7x 8b (A-E, H, L) 2x 16b (SP, PC) |
Šírka slova | 8 b |
Dátová zbernica | 8 b |
Adresová zbernica | 16 b |
Adresový priestor | 64 KiB |
Adresový priestor V/V | 256 registrov |
Max. frekvencia | 2,083 MHz 2,632 MHz (8080A-2) 3,125 MHz (8080A-1) |
Výpočtový výkon | ~0,3 – 0,45 MIPS |
Výrobný proces | 6 µm PMOS (8080) NMOS (8080A) |
Plocha čipu | 20 mm² |
Počet tranzistorov | ~4 500 |
Napájanie | +5 V, -5 V, +12 V 1,5 W |
Pätice | DIP40 |
Predchodca | Intel 8008 |
Nástupca | Intel 8085 Intel 8086 Intel 8088 |
{{Infobox Procesor | názov = Intel 8080 | popis = 8-bitový mikroprocesor | obrázok = Intel C8080A 9064 33001 N8384 top.jpg | popis obrázka = | kódové označenie = | cpuid = | vývojár = [[Intel]] | výrobca = [[Intel]] a ďalší | uvedenie = [[15. apríl]]a [[1974]]<br />''({{vek v rokoch a dňoch|1974|04|15}})'' | výroba = 1974{{--}}súčasnosť | architektúra = [[Koncepcia Johna von Neumanna|von Neumann]], [[Complex Instruction Set Computer|CISC]] | mikroarchitektúra = | inštrukčný súbor = 8080 | rozšírenia = | endianita = [[little-endian]] | veľkosť stránky = | počet inštrukcií = 78 | počet registrov = 7x 8b (A-E, H, L)<br />2x 16b (SP, PC) | šírka slova = 8 [[bit|b]] | šírka dátovej zbernice = 8 [[bit|b]] | šírka adresovej zbernice = 16 [[bit|b]] | adresový priestor = 64 [[kilobajt|KiB]] | adresový priestor virtual = | adresový priestor v/v = 256 registrov | l1 cache = | l2 cache = | l3 cache = | l4 cache = | integrovaná pamäť = | integrované rozhrania = | koprocesor = | gpu = | počet jadier = | hyper-threading = | frekvencia max = 2,083 [[Megahertz|MHz]]<br />2,632 MHz (8080A-2)<br />3,125 MHz (8080A-1) | výpočtový výkon = ~0,3{{--}}0,45 [[MIPS]] | fsb = | hypertransport = | qpi = | dmi = | výrobný proces = 6 [[mikrometer|µm]]<br />PMOS (8080)<br />NMOS (8080A) | plocha čipu = 20 mm² | počet tranzistorov = ~4 500 | napájanie = +5 V, -5 V, +12 V<br />1,5 W | pätice = [[Dual in-line package|DIP40]] | určenie = | modely = | predchodca = [[Intel 8008]] | nástupca = [[Intel 8085]]<br />[[Intel 8086]]<br />[[Intel 8088]] }}
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.