From Wikipedia, the free encyclopedia
Kičma ili kralješnica je glavni stub tela i koristi za pokretanje, podršku gornjeg trupa i glave, stabilizovanje zdelice, stav tijela i zaštitu osjetljivih struktura kičmene moždine.
Oblikuju je 33-34 kičmenjaka: 7 šijenih, 12 grudnih, 5 slabinskih, 5 krsnih (srasli u krsnu kost) i 3-5 trtičnih kičmenjaka (srasli u trtičnu kost). Koštane elemente vratnih, prsnih i slabinskih kičmenjaka međusobno odvajaju međukičmeni diskovi.
Intrauterino kičma se razvija iz jedne krivine u sagitalnom pravcu, koji je konveksan prema napred. Kod odraslog čoveka se opisuju četiri krivine (kurvature). Šijena i slabinska krivina su konveksni prema napred, a prsni i krsni konveksni prema unazad. Krivine nastaju opterećenjem pri stajanju i sedenju, a u ovisnosti o okoštavosti kičmenjaka. Prisutni su od 10. mjeseca života, konačni oblik kičma dobija nakon puberteta.
Preterana iskrivljenost kičme može da uzrokuje patološke porbleme: lordozu (u šijenoj i slabinjskoj krivini) i kifozu (u grudnoj i krsnoj krivini). Školioza je nenormalna iskrivljenost cele kičme u (najčešće desnu) stranu od medijalnog pravca.
Kralježnica je elastični stup čija je gibljivost ograničena svezama. Kretnje se odvijaju u segmentima koje čine međukralješnični diskovi, zglobne plohe i sveze.