From Wikipedia, the free encyclopedia
Katmandu je glavni grad države Nepal. Privredno je središte istoimene plodne himalajske doline na ušću rijeke Baghmati u Bishanmati. Leži na visini od 1300 metara. Živi je turistički, kulturni i budistički hodočasnički centar. Sveučilište je osnovano 1959. U starom se dijelu grada ističe monumentalna kraljevska palača sa hramom Telaju iz 16. stoljeća. Sačuvani su raznovrsni tradicionalni obrti.
Katmandu काठमांडौ (Kathmandu) | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
|
|||
Koordinate: 27°42′N 85°20′E | |||
Država | ![]() | ||
Regije Nepala | Središnja regija | ||
Zona u regiji | Zona Bagmati | ||
Distrikt | Kathmandu | ||
Površina | |||
- Ukupna | 50,67 km2 | ||
Visina | 1.400 m | ||
Stanovništvo (2009.) | |||
- Grad | 949.486 | ||
- Gustoća područja utjecaja | 1.687.102 | ||
Vremenska zona | Nepalsko vrijeme (UTC+5:45) | ||
Službene stranice | |||
Karta | |||
![]() Karta Nepala |
Prometno značenje daju mu godine 1955. cesta za Indiju i 1964. otvorena cesta za Lhasu (Tibet).
Na prostoru Katmandua postoje jedna od najstarijih arheoloških nalazišta na području Himalaje čija starost se procjenjuje između 2. st.pr.Kr. i 1. st. nakon Krista. Tokom dinastije Lichhavi 4-10. st. su na prostoru Katmandua postojala naselja Yambu i Yangal. Tradicionalno se smatra da je grad Katmandu osnovao kralj Gunakama Deva oko 900. godine. Novi grad je uključio naselja Yambu i Yangal. Podignuti su budistički hramovi koji postoje do danas. Tokom vladavine dinastije Malla (1200-1768) se Katmandu profilira kao budistički kulturni centar i grade se brojni hramovi i pagode. Razvija se i trgovina. U 16. st. se gradi kraljevska palača, te grad postaje jedno od kraljevskih središta.
Tokom 19. st. Katmandu postaje glavno kraljevsko sjedište i grade se građevine u europskom stilu. 1934. je grad pogodio katastrofalan potres. Tokom 20. st. grad brzo raste i dolaze novi doseljenici. 2001. je princ Dipendra ubio dotadašnjeg kralja i izvršio samoubojstvo, te je došao na vlast kralj Gyanendra koji je vladao autoritarno i postao vrlo nepopularan. Diljem Nepala se širila pobuna koju su poticali maoisti (pokret koji se zalaže za uspostavu komunizma). 2007. su maoisti blokirali i napali Katmandu. Kasnije je postignut sporazum kojim su maoisti ušli u vladu i Nepal je nakon referenduma proglašen republikom.
Katmandu je smješten u Himalajskoj dolini u središnjem Nepalu, na sutoku rijeka Baghmati i Bishanmati]]. Sjeverno od grada se pružaju visoki himalajski vrhovi, a nedaleko je i najviši svjetski vrh Mt. Everest.
Klima je netipična za Himalaju. Zbog dolinskog položaja su temperature neobično visoke za himalajski prostor (ljetne oko 25 0C, a zimske oko 10 0C). Osjeća se utjecaj monsuna, te glavnina padalina padne ljeti, a zimi je suša (gotovo uopće ne pada snijeg).
Najvažnija djelatnost u gradu je trgovina (dolaze trgovačke karavane s Tibeta). Katmandu je najvažniji nepalski industrijski centar. Posebno je razvijena tekstilna industrija. Zbog zatvorenog dolinskog položaja je veliki problem veliko zagađenje zraka. Vrlo je razvijen turizam. Turisti dolaze zbog brojnih kulturno-povijesnih znamenitosti, ali je u Katmanduu također baza za brojne himalajske ekspedicije.
Katmandu je zbog brojnih kulturno-povijesnih spomenika upisan na listu svjetske baštine UNESCO-a. U gradu postoje brojni budistički i hinduistički hramovi i pagode koji su nastajali tokom stoljeća. Najvažniji su Kasthamandap, Pashupatinath, Boudhanath, Swayambhunath i Changu Narayan. Posebno je značajan kompleks brojnih kraljevskih palača. Najvažnije palače su Narayanhiti, Hanuman Dhoka i Durbar. Nakon proglašenja republike su palače oduzete kralju i prešle su u vlasništvo države.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.