Cvast predstavlja skup cvetova na zajedničkoj osovini. Biološki značaj cvasti je u tome što grupisanje cvetova olakšava oprašivanje jer insekti za kratko vreme obiđu više cvetova kada su oni grupisani i lakše ih uočavaju u lišću. Isto tako, cvasti sa puno sitnih cvetova lakše se pokreću vazduhom, što je važno za biljke koje se oprašuju vetrom.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Hrizantema1.jpg/320px-Hrizantema1.jpg)
Zajednička osovina je vreteno cvasti, koje može da se grana:
- monopodijalno ili
- simpodijalno.
U zavisnosti od toga kako se vreteno grana razlikuju se dva osnovna tipa cvasti:
1. racemozne i
2. cimozne.
Racemozne (grozdaste) cvasti
- grozd
- klas
- gronja
- klip
- štit
- glavica
- složen štit
- metlica
Vreteno ovih cvasti grana se monopodijalno, tako što osovina dugo raste, a od nje se obrazuju bočne grane sa cvetovima, pa se tek na kraju na njenom vrhu razvija cvet. Najmlađi cvet je uvek onaj na vrhu vretena.
Vrste racemoznih cvasti su :
1. grozd, kod koga se na dugačkom vretenu nalaze cvetovi na drškama iste dužine;
2. klas, na dugačkom vretenu se nalaze sedeći cvetovi;
3. gronja je, u stvari, grozd samo što su cvetne drške različitih dužina, donji, stariji cvetovi imaju duže drške;
4. štit, sa kratkog vretena polaze zrakasto raspoređene drške iste dužine;
5. glavica, vreteno je prošireno, kratko, zadebljalo i na njemu se nalaze sedeći cvetovi;
6. klip je isto što i klas samo što je vreteno valjkasto i zadebljalo;
7. resa je klas čije je vreteno tanko, vitko i visi;
8. složen klas, kod koga se na vretenu umesto cvetova nalaze klasovi;
9. složen štit, sa kratkog vretena polaze štitovi;
10. metlica je sastavljena od većeg broja grozdova ili klasova.
Cimozne (račvaste) cvasti
- uvojak
- krivudarka
- dihazijum
- polihazijum
Vreteno se grana simpodijalno tako što vrlo rano završava rast donošenjem cveta pa se ispod njega razvijaju jedna ili veći broj bočnih grana. Tako je cvet prve osovine najstariji.
U zavisnosti od toga koliko se bočnih osovina (jedna, dve ili veći broj) obrazuje posle prve razlikuju se tri tipa ovih cvasti:
- monohazijum, među kojima su najpoznatije krivudarka i uvojak;
- dihazijum i
- polihazijum.
Literatura
- Kojić, M: Botanika, Naučna knjiga, Beograd, 1989.
- Kojić, M: Fiziološka ekologija kulturnih biljaka, Naučna knjiga, Beograd, 1987.
- Marinković, R, Tatić, B, Blaženčić, J: Morfologija biljaka, Beograd, 1979.
- Jančić, R: Sto naših najpoznatijih lekovitih biljaka, Naučna knjiga, Beograd, 1988.
- Jančić, R: Lekovite biljke sa ključem za određivanje, Naučna knjiga, Beograd, 1990.
Vanjske veze
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.