31. 12./1. 1. - Počelo emitovanje Drugog programa TV Beograd i to u boji; istog dana prva emisija sa špicom TV Novi Sad (u okviru novogodišnjeg programa TV Sarajevo).
1. 1. - Uspostavljena Federacija Arapskih Republika (Libija, Egipat i Sirija), jedan od Gadafijevih pokušaja ujedinjenja Arapa - odnosi između Gadafija i Sadata se pokvarili već sledeće godine, federacija i formalno raspuštena 1977.
2. 1. - LANSA Flight 508: devet dana nakon pada aviona u peruanskoj džungli, pronađena jedina preživela, Juliane Koepcke.
HP-35
4. 1. - Predstavljen prvi naučni džepni kalkulatorHP-35 (zamena za šiber tj. logaritmar).
5. 1. - Od pošiljke-bombe u prostorijama "Borbe" u Zagrebu poginuo kurir Ivan Gluić.
20. 1. - Broj nezaposlenih u UK prevazišao 1.000.000, prvi put od Drugog svetskog rata - konzervativni premijer Edward Heath će napraviti zaokret prema intervencionizmu.
20. 1. - Ženevski sporazum zalivske izvoznica nafte i stranih kompanija: nafta poskupela 8,49%, na 2,49$ za barel, kako bi se nadoknadili prihodi izgubljeni zbog devalvacije dolara.
20. 1. - Novi statut o autonomiji Južnog Tirola u Italiji.
22. 1. - Potpisan ugovor o prvom proširenju Evropske zajednice: Velika Britanija, Irska, Danska i Norveška (ali u Norveškoj pristupanje odbačeno referendumom).
25 - 27. 1. - Druga konferencija SKJ u Beogradu - osuda "kapital-odnosa", za prenos društvenih sredstava na organizacije udruženog rada (SKJ usvaja "akcioni program" protiv nacionalizma i "tehnokratizma" tj. liberalizma). Tito najavljuje reorganizaciju SK i ispravljanje slabosti, traži se . Izabran novi Izvršni biro, manji i s mlađim članovima, iz svih republika i pokrajina, sa zaduženjima po oblastima: Kiro Gligorov, Jure Bilić, Krsta Avramović, Stane Dolanc, Budislav Šoškić, Todor Kurtović, Stevan Doronjski, Fadilj Hodža[5].
26. 1. - Zrakoplovna nesreća JAT-a pri kojoj je eksplodirao zrakoplovMcDonnell Douglas DC-9 u vlasništvu JAT-a (Jugoslovenski Aerotransport) (Registracija: YU-AHT) eksplodirao na relaciji Stockholm-Kopenhagen-Zagreb-Beograd u blizini sela Srpska Kamenica. Od 28 osoba - 23 putnika i 5 članova posade - svi su poginuli osim stjuardese Vesne Vulović.
27. 1. - Bomba eksplodirala u ekspresu Beč-Zagreb, šest povređenih.
27. 1. - Operacija Gemstone: operativac Bele kuće G. Gordon Liddy izlaže u kancelariji državnog tužioca Mitchella planove za remećenje Demokratske konvencije i osiguranje Republikanske - sa još jednim sastankom 4. februara, to je geneza skandala Watergate.
4. 2. - Mariner 9 šalje slike sa Marsove orbite (moralo se čekati od novembra zbog tamošnje globalne peščane oluje), do oktobra snima 85% površine planete.
4. 2. - Predsednik ZambijeKenneth Kaunda hapsi svog bivšeg potpredsednika Simona Kapwepwea i zabranjuje njegovu novoosnovanu partiju - jednopartijska vlast do 1991.
5. 2. - "Crna subota" u Tunisu: studentski revolt protiv jednopartijske vlasti, polcija upala na univerzitet i rasturila njihov kongres, veliki broj hapšenja.
9. 2. - Vanredno stanje u Britaniji zbog rudarskog štrajka, ugrožena energetika i industrija.
februar - Izraelski general Ariel Sharon završio sedmomesečnu operaciju u kojoj je eliminisao 104 terorista u Pojasu Gaze, uz oštar stav prema stanovništvu[6].
15. 2. - Predsednik EkvadoraJosé María Velasco Ibarra zbačen po četvrti put, sledi Guillermo Rodríguez Lara zvani Bombita (do 1976).
21. 2. - Sovjetska Luna 20 sletela na Mesec po uzorke tla.
22. 2. - Emir KataraAhmad bin Ali Al Thani zbačen u odsustvu od strane svog rođaka Khalifa bin Hamad Al Thanija (i sam zbačen 1995).
26. 2. - Edmund Muskie, jak kandidat u demokratskim predizborima u SAD, navodno plakao držeći protestni govor pred zgradom novina koje su objavile "Kanučko pismo" (Muskie navodno vređao franko-kanadske Amerikance) i tvrdnje o ponašanju njegove žene - pismo je bilo falsifikat a kampanja mu je upropašćena.
26. 2. - Pucanje brane izaziva izlivanje suspenzije uglja na Buffalo Creek u Zapadnoj Virdžiniji, stradalo 125 osoba.
1. 3. - Juan María Bordaberry postaje predsednik Urugvaja (do 1976, od 1973. na čelu civilno-vojne diktature); vojska ove godine razbila levičarsku urbanu gerilu Tupamarose.
mart - Pokrenut program Interrail, propusnica za putovanje vozom mlađih od 21 godine u 21 zemlji Evrope, uključujući Jugoslaviju.
2. 3. - Lansiran Pioneer 10, prva sonda koja je stigla do Jupitera (1973) i napustila Sunčev sistem (1983).
2. 3. - Michael Manley prvi put premijer Jamajke (1972-80. i 1989-92).
3. 3. - Na Stone Mountain u Georgiji, SAD, završen najveće bareljef na svetu (23 sa 48 m), prikazuje trojicu ličnosti Konfederacije.
6. 3. - Dogovoren petogodišnji kredit od 100 miliona dolara između međunarodnog konzorcija banaka i Narodne banke Jugoslavije, najveći kredit za neku istočnoevropsku zemlju.
6. 3. - Johnu Lennonu povučena viza u SAD (Nixon se plaši da bi mogao uticati na njegov reizbor) - spor traje do 1975.
8. 3. - U grenlandskoj bazi Thule izmerena rekordna brzina vetra od 333 km/h (92.5 m/s).
15. 3. - Na beogradskom institutu "Torlak" potvrđena pojava velikih boginja (u Beogradu prisutne od 9. 3.).
15. 3. - Dogovoreno prikazivanje "Ulice Sezam" u Jugoslaviji i Poljskoj. (NYT)
16. 3. - Srušena prva zgrada blokovskog kompleksa Pruitt–Igoe u Saint Louisu, Missouri, koji je postao simbol neuspešnog planiranja grada.
19. 3. - JAT-ov avion iznajmljen EgyptAir-u udario u brdo kod Adena u Jemenu, poginulo svih 22 u avionu.
19. 3. - Indija i novoosnovani Bangladeš zaključili Ugovor o prijateljstvu, saradnji i miru - ali odnosi se hlade nakon Mujiburovog ubistva 1975.
22. 3. - Nakon što je izglasan i u Senatu SAD, Amandman o jednakim pravima žena (Equal Rights Amendment - ERA), predat državama na ratifikaciju - do isteka roka 1982. ratifikovalo ga je 35 država od potrebnih 38. Uspešnu kampanju protiv amandmana je povela Phyllis Schlafly.
23. 3. - Epidemija velikih boginja: dve beogradske bolnice u karantinu, naređena vakcinacija. U epidemiji koja se kretala od Kosova do Beograda zaraženo 175, umrlo 35 ljudi.
23. 3. - Valjaonica bakra Sevojno ušla u džoint venčr sa američkom firmom Bieler National Industries.
25. 3. - Neuspešni levičarski vojni udar u Salvadoru u korist José Napoleón Duartea, kome su prošlog meseca izgleda ukradeni predsednički izbori u korist A. A. Moline.
26. 3. - Izvršen program vakcinacije protiv boginja u Beogradu i drugim gradovima, sutradan otkazani svi sportski događaji u SFRJ, naređeno da se sportisti vakcinišu. Jedan slučaj je zabeležen i u Zapadnoj Nemačkoj, uzbuna je i na graničnim prelazima u SAD[8].
30. 3. - Britanska vlada uvela direktnu upravu u Severnoj Irskoj (do 1998. i u nekoliko perioda nakon toga).
9. 4. - U Bagdadu potpisan ugovor o saradnji i prijateljstvu Iraka i SSSR - Irak ipak ostaje pri nesvrstanoj politici.
10. 4. - Otvorena za potpisivanje Konvencija o biološkom oružju, na snazi od 1975.
10. 4. - Zemljotres u iranskoj provinciji Fars, 5.000 mrtvih.
10. 4. - 44. dodjela Oscara, najbolji film je "Francuska veza", ukupno pet nagrada od osam nominacija. Charlie Chaplin dobio počasnog oskara, zbog čega je prvi put nakon 20 godina posetio SAD.
10. 4. - Evropska monetarna zmija: Bazelski sporazum predviđa intervencioni mehanizam centralnih banaka za ograničenje fluktuacija kursa na 2,25%.
12. 4. - Brazilska vojska započinje Operaciju Papagaj, prvu od tri protiv maoističke Aragvajske gerile, uništene 1974.
27. 4. - Glasanje o poverenju zapadnonemačkoj vladi Willyja Brandta povodom njegove Ostpolitike: lideru CDU/CSU Raineru Barzelu nedostajala dva glasa da postane novi kancelar (uspešna intervencija Stasija[9]).
27. 4. - Genocid u Burundiju: pobuna nekih hutuskih pripadnika žandarmerije Burundija dovodi do ubistva oko 1000 Tutsija, na šta ovi odgovaraju masakrom 80 - 210.000 Hutua.
27. 4. - Disident Mihajlo Mihajlov kaže da ga je vojvođanski sud osudio na 30 dana zatvora zbog članka i pisma u New York Timesu 1970-71.
Maj/Svibanj
1. 5. - Vijetnamski rat: okončana Prva bitka za Quảng Trị - Severnovijetnamci zauzimaju tu provinciju, ali gube je u septembru.
9. 5. - Operacija Pocket Money: Amerikanci izručili mine u glavnu severnovijetnamsku luku Haiphong (aktivne pet dana kasnije); Nixon se istovremeno obraća naciji. Takođe i operacija Custom Tailor, bombardovanje okoline Haiphonga.
14. 5. - Romas Kalanta (19) se zapalio u Kaunasu kako bi postao mučenik za nezavisnost Litvanije, u kasnijim demonstracijama uhapšeno preko 400 ljudi.
15. 5. - Guverner Alabame i kandidat na demokratskim predizborima George Wallace upucan na mitingu, ostaje paralizovan.
15. 5. - Okinawa vraćena Japanu nakon 27 godina američke okupacije.
16. 5. - HEPS Đerdap (hidroenergetski i plovidbeni sistem) svečano pušten u rad u prisustvu jugoslovenskog odn. rumunskog predsednika Tita i Čaušeskua, nakon osam godina izgradnje.
16. 5. - Negde u SFRJ: putnički voz iskočio iz šina i udario u teretni - sedam mrtvih, deseci povređenih.
18. 5. - Rotaka: suočen s neredima, nakon jednogodišnjeg niza protesta, predsednik MadagaskaraPhilibert Tsiranana predaje ovlašćenja komandantu vojske a titula mu ostaje do oktobra.
19. 5. - Eksplodirale tri od šest bombi u zgradi izdavačke firme Axel Springer AG - 17 povređenih, odgovornost preuzima Frakcija Crvene Armije.
22 - 30. 5. - Moskovski samit: Brežnjev i Nikson potpisali ugovore SALT I (o ograničenju strateškog oružja) i ABMT (o antibalističkim raketama); ovo je bila prva poseta nekog američkog predsednika Moskvi (→ Detant; SALT II dogovoren 1979, nije ratifikovan; SAD se povukle iz ABM ugovora 2002).
24. 5. - Predsedniku Titu uručen Orden narodnog heroja i Povelja naroda i narodnosti Jugoslavije povodom 80. rođendana; 30. maja je promovisan u počasnog doktora nauka na Beogradskom univerzitetu.
25. 5. - Kubanski pesnik i disident Pedro Luis Boitel umro u zatvoru posle 53 dana štrajka glađu.
28. 5. - Prva provala u sedište Demokratske stranke SAD u kompleksu Watergate - postavljeni prisluškivači u dva telefona, ali je zbog problema izvedena i druga provala sledećeg meseca.
30. 5. - Tri člana Japanske Crvene armije ubila 24 osobe na aerodromu Lod u Izraelu.
30. 5. - Predsednik SAD Richard Nixon stigao u posetu Iranu, sutradan u Teheranu eksplodiralo nekoliko bombi.
5 - 16. 6. - U Stokholmu održana prva Konferencija UN o ljudskom okolišu. Na predlog jugoslovenske delegacije, 5. jun proglašen Svetskim danom čovekove okoline (Tanjug).
6. 6. - Niz eksplozija u rudniku Wankie u Rodeziji odnosi 426 života.
8. 6. - Južnovijetnamsko vazduhoplovstvo bacilo napalm na selo Trang Bang, slika nage opečene devojčice Phan Thi Kim Phuc postaje jedan od ikoničnih prikaza Vijetnamskog rata.
14. 6. - Razoran zemljotres pogodio Ankonu, vrhunac roja potresa koji traju od januara.
jun - U SFRJ raste zabrinutost zbog narkomanije: u Beogradu umrla devojka, deo grupe koja je provaljivala u apoteke - treća smrt od posledica droge za dve godine[12].
17. 6. - Skandal Watergate: petorica operativaca Bele kuće uhapšena tokom druge provale u Demokratski nacionalni komitet, skandal poprima veće razmere tek dogodine.
19 - 25. 6. - U Zagrebu se održava 9. međunarodni festival animiranog filma - prvi Animafest.
19 - 25. 6. - Uragan Agnes pogađa istočnu obalu SAD, izaziva do tada najveću materijalnu štetu.
20. 6. - 19 pripadnika ekstremne hrvatske emigrantske organizacije Hrvatsko revolucionarno bratstvo, kasnije poznatih kao Bugojanska grupa, prelazi jugoslavensko-austrijsku granicu s ciljem dizanja ustanka koji bi srušio SFRJ i obnovio NDH.
1. 7. - Na snazi je Zakon o oporezivanju proizvoda i usluga u prometu - uveden je porez na promet publikacijama koje su ocijenjene kao šund ("porez na šund").
8. 7. - SAD prodaju žita SSSR-u u vrednosti 750 miliona dolara.
8. 7. - Palestinski pisac i lider Narodnog fronta za oslobođenje Palestine Ghassan Kanafani ubijen u Bejrutu od strane Mosada (odmazda za masakr u Lodu).
8 - 22. 7. - Jane Fonda u poseti Severnom Vijetnamu: istražuje gađanje nasipa, ostala je zloglasna fotografija na protivvazdušnom oružju.
9. 7. - Državni sekretar SAD William P. Rogers posetio SFRJ.
9. 7. - Springhillski masakr: britanski snajperisti ubili petoro u Belfastu.
11. 7. - Kuba postaje članica sovjetskog ekonomskog saveza Comecon.
12. 7. - Zajednička sednica Predsedništava CK SKJ i SFRJ na Brionima; Rato Dugonjić novi potpredsednik. Razgovaralo se o izazovu nacionalizma i potrebi da se u svim republikama i pokrajinama povrati kontrola partije za njegovo prevazilaženje[16].
13. 7. - Britanski Donji dom odobrio ulazak u EZ sa 301:284 glasa.
14. 7. - Senator George McGovern imenovan za demokratskog kandidata na izborima za predsednika SAD - zalaže se za neodložno i potpuno povlačenje iz Vijetnama. Govor je održao tek u 02:30 po istočnom vremenu.
jul - Profesor Mihailo Đurić osuđen na dve godine zatvora zbog protivljenja amandmanima na ustav. Zbog kritike njegove osude biće zabranjivani brojevi Praxisa i časopisa Srpskog filozofskog društva (u septembru).
jul - Strah od umornih Turaka na putevima, naročito između Beograda i bugarske granice, planira se gradnja dva motela za turske vozače - zemlja je već na vrhu evropske stope udesa[17].
18. 7. - Anwar Sadat proterao 20.000 sovjetskih savetnika iz Egipta - moglo se raditi o varci[18], u svakom slučaju sledećeg oktobra Egipat i SSSR su sklopili ugovor o naoružanju[19]. U SFRJ se pitaju hoće li Sovjetima postati zanimljivija jadranska obala (NYT 13.8.).
19. 7. - Dofarski rat u Omanu: bitka kod Mirbata, grupa britanskih SAS-ovaca izdržala veliki napad pobunjenika.
21. 7. - "Krvavi petak" u Belfastu - Privremena IRA detonirala 22 bombe, poginulo devet osoba.
22. 7. - Sovjetska sonda Venera-8 se spustila na tu planetu, radi 50 minuta pod surovim uslovima.
23. 7. - Lansiran prvi satelit iz programa Landsat za istraživanje Zemlje.
24. 7. - Jigme Singye Wangchuck je novi kralj Butana (do abdikacije 2006).
28. 7. - Jugoslavenska vojska i snage sigurnosti likvidiraju posljednjeg pripadnika Bugojanske grupe.
29. 7. - Četiri planinara poginula od groma na Triglavu.
31. 7. - Operacija Motorman: britanska armija rano izjutra ulazi u "zabranjena područja" gradova Severne Irske, što znatno smanjuje nasilje; kasnije tokom dana eksplodiraju tri auto-bombe u Claudy-ju, sa devet poginulih (kasnije se saznalo da je lokalni katolički sveštenik radio za IRA-u).
leto - Najslabiji monsun u Indiji od 1918, glad u Afganistanu i Bangladešu; peta sušna godina u afričkom Sahelu[21] (najoštrija suša sledi 1972-74).
1. 8. - McGovernov kandidat za potpredsednika Thomas Eagleton prinuđen da se povuče zbog nekadašnjih hospitalizacija usled depresije, iako ga je McGovern pre neki dan podržavao "1000%".
4. 8. - Idi Amin objavljuje da će proterati 50.000 Azijata sa britanskim pasošem - proterivanje i odlazak Azijaca i eksproprijacija njihovih preduzeća nanose veliku štetu ekonomiji Ugande; nastavljaju se krvave represalije protiv Oboteovih pristalica, koji su ove godine pokušali upasti u zemlju iz Tanzanije.
4. 8. - Ogromna sunčeva baklja preopteretila kablovske veze u SAD.
16. 8. - Pokušaj puča u Maroku: neki pripadnici vazduhoplovstva pucali na avion kralja Hasana II.
16. 8. - Pored Kalabrije pronađene Bronze iz Riacea, dva starogrčka bronzana kipa iz 5. st. pne.
18. 8. - Iz najčuvanijeg švedskog zatvora pobeglo 15 od 18 zatvorenika, među kojima i Miro Barešić i Anđelko Brajković.
19. 8. - Nabujale rijeke potopile tunel u rekonstrukciji blizu Dubrovnika, stradalo 12 radnika.
22. 8. - Trelewski masakr u Argentini: sedam dana nakon masovnog pokušaja bekstva u kome je ubijen jedan stražar, pripadnici mornarice ubili 16 levičarskih političkih zatvorenika.
26. 8. - 11. 9. - XX. olimpijske igre u Minhenu, upamćene po napadu pripadnika terorističke palestinske organizacije „Crni septembar“ na Olimpijsko selo i ubistvu 11 izraelskih sportista. Mark Spitz osvojio sedam zlatnih medalja. Učinak Jugoslavije: 2 zlatne medalje (Mate Parlov i rukometaši), 1 srebrna i 2 bronzane.
septembar - Kampanja protiv bogaćenja - u SFRJ ima 200.000 privatnika[23].
septembar - Prva igraća konzola ulazi u prodaju u Severnoj Americi - Magnavox Odyssey.
15 - 16. 9. - Otmica zrakoplova Scandinavian Airlines Systema, let br. 130: pripadnici Hrvatskog narodnog odpora oteli avion u Švedskoj, traže puštanje kolega, uključujući Miru Barešića, predali se u Španiji. Događaj izaziva pojačanu osudu ustaštva u SFRJ, što je ranije bilo izbegavano zbog unutrašnjih odnosa[24].
16. 9. - Dve eksplozije u centru Sydneya, pretpostavlja se da je to delo ustaša.
17. 9. - Prva epizoda serije M*A*S*H (11 sezona, 251 epizoda).
18. 9. - Sednica Izvršnog biroa Predsedništva SKJ - Pismo poziva na beskompromisnu borbu protiv "štetnih pojava". Kraj "liberalnog" perioda, partija želi povratak kontrole nad svim aspektima društva[25].
21. 9. - Džepni kalkulator TI-2500 Datamath ulazi u prodaju.
23. 9. - Filipinski predsednik Ferdinand Marcos uveo vanredno stanje usled aktivnosti komunističkih pobunjenika (do 1981), sprovodi reforme Novog društva uz pomoć represije opozicije i stanovništva.
5. 10. - Potpisan Generalni sporazum o učešću: Saudijska Arabija, Kuvajt, Katar i UAE će dobiti 25% učešća u naftnoj kompaniji Aramco za 500 miliona dolara od 1973. i 51% učešća od 1983.
5. 10. - Jean-Marie Le Pen osnovao nacionalističku partiju Nacionalni front (prve evropske mandate dobijaju 1984, nacionalne 1986).
6. 10. - Pokrenuta akcija "Knjiga solidarnosti" Prvog programa Radio Beograda.
7. 10. - Anketa u Srbiji (okolini Beograda): 26% smatra da je SSSR najbolji prijatelj SFRJ, samo 4% da je to SAD; najpopularniji državnici Indira Gandi (31%), Willy Brandt (14%), Brežnjev (12%), Nixon i Mao Ce-tung po 7% (NYT).
8. 10. - Titov intervju u "Vjesniku": "nama treba avangardna partija", "mi moramo očistiti našu partiju" od karijerista, "sa demokratijom smo išli u preveliku širinu", "Nikakav liberalizam i nikakva bolećivost tu nemaju mjesta" - "moramo biti nemilosrdni" u borbi za interese radničke klase. Partija mora biti kohezivna sila u svakoj republici, "rado bih se odmorio, ali... moram raditi" kako bi konsolidovao zemlju[27].
10. 10. - Titov razgovor sa društveno-političkim aktivom SR Srbije: zamera im na nezavisnoj liniji, ignorisanju centralnih odluka i odupiranju naporima da SK ponovo bude neosporni autoritet, takođe kaže da je koncentracija kapitala, velikih banaka i trgovačkih kompanija u Srbiji izazvala nezadovoljstvo i nepoverenje u drugim republikama[28].
10. 10. - SIV odlučio da nakon višemesečnih nestašica podigne cene nekih prehrambenih artikala, uprkos protestima šefova sindikata (cene su prošlog novembra bile zvanično zamrznute).
10. 10. - U ponoć počeo štrajk kamiondžija u Čileu, zatim im se pridružuju i neke druge profesije i studenti[29] (inflacija ove godine je 140%, proizvodnja hrane je pala nakon agrarne reforme, pali su i cena i proizvodnja bakra, koji čini polovinu izvoza).
11. 10. - Gen. Gabriel Ramanantsoa i formalno postaje predsednik Madagaskara (do 1975), nakon što je ustavni referendum potvrdio pad preds. Tsiranane.
11. 10. - Po novom ustavu Paname, Omar Torrijos uzima diktatorska ovlašćenja na šest godina, kao Líder Máximo Panamske revolucije.
11. 10.? - Soko Štark predstavio flips "Smoki".
12. 10. - Ubistvo studenta od strane tajne službe PIDE izaziva nemire među portugalskim studentima.
12/13. 10. - Antiratni i rasni neredi na američkom nosaču aviona USS Kitty Hawk.
Mesto pada urugvajskog aviona
13. 10. - Let 571 Fuerza Aérea Uruguaya: preživeli provode više od dva meseca na snežnim Andima, moraju pribeći kanibalizmu.
13. 10. - Aeroflot Flight 217: avion pao blizu Moskve, sa 174 mrtvih do tada najgora avionska nesreća.
25. 10. - Objavljeno da su visoki funkcioneri CK SK Srbije podneli ostavke (21. 10.): Marko Nikezić (predsednik) i Latinka Perović (sekretar), kao i Bora Pavlović (sekretar GK SK Beograda). U toku je čistka "liberala" u Srbiji[31] ali i drugim republikama. Novi šef srpske partije je profesor ekonomike Tihomir Vlaškalić (do 1982), sekretar metalski radnik Nikola Petronić.
26. 10. - Državni sekretar SAD Kissinger sugeriše u vezi Vijetnamskog rata da je "mir nadohvat ruke".
28. 10. - Poleteo Airbus A300, prvi putnički avion te kompanije, prvi širokotrupni dvomotorac.
28. 10. - Kairskim sporazumom okončan kratak sukob između Sjevernog i Južnog Jemena, predviđeno ujedinjenje.
29. 10. - Lufthansa Flight 615: Palestinci oteli avion kako bi oslobodili trojicu učesnika Minhenskog masakra - nemačke vlasti su ih predale u Zagrebu, odakle je avion odleteo u Libiju, gde su i taoci oslobođeni.
31. 10. - Beogradski Filozofski fakultet odbio smeniti osmoro profesora[32][33] praksisovaca.
4. 11. - Radnici Ei Niš štrajkuju i šetaju gradom jer im kasne plate[36], kritikuju upravu i partijske zvaničnike, traže "radikalne mere" za poboljšanje rada fabrike[37].
7. 11. - Ubedljiva pobeda Ričarda Niksona na predsedničkim izborima - 41,2 prema 29,2 miliona glasova, George McGovern pobedio samo u Masačusetsu i Vašingtonu DC. Ovo su bili prvi izbori sa pragom starosti od 18 um. 21.
Demokrati su povećali većinu u Senatu i zadržali je u Domu; među novim senatorima su Joe Biden i Jesse Helms a predstavnicima William Cohen, Trent Lott i Barbara Jordan (prva južna crnkinja).
9. 11. - Mozambički rat za nezavisnost: FRELIMO pokreće ofanzivu protiv Portugalaca u provinciji Tete, na šta ovi odgovaraju represalijama.
13. 11. - Orkan Quimburga pogađa područje od Engleske do severne Nemačke, stradalo je najmanje 73 ljudi, šteta preko milijardu maraka.
14. 11. - Dow Jones prelazi 1.000, ali će 1973-74 izgubiti 48% vrednosti.
c. 15. 11. - Skupština SR Srbije zabranila prodaju vila, radnji i placeva do sledećeg marta - zbog glasina o konfiskaciji i povećanom porezu, skočila je njihova prodaja i prenošenje na rođake[38], takođe i anonimna pisma[39].
19. 11. - Prvi vanredni savezni izbori u Zapadnoj Nemačkoj, koji se smatraju referendumom o Brandtovoj politici prema Istoku: SPD 242 mandata (+5, prvi put najveća stranka od 1930), CDU/CSU 234 (-16), FDP, koalicioni partner SPD 42 (+11).
22. 11. - Osnovana Banka Centralnoafričkih država (→ centralnoafrički CFA franak, Ekonomska zajednica centralnoafričkih država)
24. 11. - Dr prof. Marko Veselica osuđen u Zagrebu na sedam godina zatvora za kontrarevolucinarne aktivnosti, takođe i Joze Ivičević-Bakulić (4 godine) i Zvonimir Komarica (2).
2. 12. - Gough Whitlam postaje prvi laburistički premijer Australije posle 23 godine - prva odluka mu je da povuče ljudstvo iz Vijetnama.
3. 12. - Spantax Flight 275: avion pao na Tenerifi, 155 mrtvih, uglavnom nemačkih turista.
ca. 3. 12. - TV Beograd odlučila da od sledećeg proleća prekine prikazivanje "Gradića Pejton" (bilo je kritika da serija podstiče "sitnoburžoaske vrednosti").
6. 12. - Čileanski predsednik Allende u poseti Moskvi, ne dobija očekivanu pomoć.
6 -8. 12. - Treća konferencija SKJ, tema je ideološko mobilizovanje omladine; Tito se žali da je 300.000 osoba vojničke starosti u inostranstvu i pod "neprijateljskim" ideološkim uticajima (NYT).
7 - 19. 12. - Apollo 17, poslednja misija programa i za sada (2019) poslednja sa posadom na Mesec.
8. 12. - Završen Most iznad Male rijeke na budućoj pruzi Beograd-Bar[41].
decembar - Ostavke podneli Mirko Čanadanović (predsednik SK Vojvodine) i Miloš Radojčin (sekretar SKV).
19. 12. - Austrijski kancelar Bruno Kreisky optužio Jugoslaviju za zveckanje oružjem nakon što je govor sekretara za odbranu Ljubičića shvaćen kao prikrivena pretnja.
21. 12. - Osnovni ugovor (Grundlagenvertrag): dve Njemačke, Istočna i Zapadna, priznale jedna drugu, uspostavljaju diplomatske odnose, omogućen njihov prijem u UN.
24. 12. - Švedski premijer Olof Palme uporedio "božićno bombardovanje" sa nacističkim zločinima - SAD prekidaju diplomatske odnose (bombardovanje izaziva dosta kritika i u SAD).
27. 12. - Demonstracije ispred američkog konzulata u Zagrebu zbog bombardiranja Vijetnama. (NYT)
28. 12. - Ekonomske mere štednje u SFRJ: smanjenje plata u zaduženim fabrikama ili zamrzavanje u neproduktivnim sektorima; ograničenje kredita na najviše trećinu prihoda, otplata najduže 30 meseci za automobile (kreditna kupovina kola, televizora i druge robe je doprinela inflacionom pritisku)[36].
U Jugoslaviju ušlo 21,5 miliona stranaca, od čega pet miliona turista, ukupna potrošnja blizu milijardu dolara[42].
Prema dokumentu sa Desetog kongresa SKJ iz 1974, nacionalni dohodak 1947-72 je povećan za 4,5 puta[43].
U prvih devet meseci, preduzeća su imala gubitke od 140 miliona dolara, od čega 58% u industriji i rudarstvu (električna energija 20 miliona dolara gubitaka); inflacija 17%[44]. Gubici su 87% viši nego 1971[36].
Po "najboljim procenama", u SFRJ ima nekoliko stotina ljudi sa imovinom ili gotovinom i do pola miliona dolara, jedna trećina radnika zarađuje manje od 84 dolara mesečno, prosečna plata oko 100 dolara[45], tj. 1.670 novih dinara (1 dolar iz 1972 = oko 5,9 dolara iz 2017).
Polovina domaćinstava ima frižider, četvrtina veš-mašinu (u poređenju sa 1% pre 15 godina); mali automobil košta 24 plate, televizor 1,5, muško odelo pola[46].
Branko Ćopić dobio "Njegoševu nagradu" za "Baštu sljezove boje".
Oko 8.000 stanovnika Kosova je zatvoreno u svojim domovima iz straha od krvne osvete (u 1969. bilo je 100 ubistava iz 147 pokušaja)[47].
Objavljena knjiga Learning from Las Vegas trojice autora, veliki uticaj na postmodernu u arhitekturi.
DDT zabranjen u SAD nakon desetogodišnje kampanje u kojoj je stvoren moderni ekološki pokret.
Kreiran programski jezik Prolog.
Televizija. TV Serije: "Pozorište u kući 1" (1972-73), "Građani sela Luga", "Izdanci iz opaljenog grma", "Majstori", "Selo bez seljaka", "Ću, ćeš, će", "Obraz uz obraz" (1972-74), "Ženski razgovori", "Lutka opereta", "Kako", "Glumac je, glumac" (TV Beograd); "Klupa u Jurjevskoj".
Kemija: Christian B. Anfinsen (rad na ribonukleazi, naročito vezi između sekvence amino kiselina i biološki aktivne konformacije, → Anfinsenova hipoteza), Stanford Moore i William Howard Stein (doprinos razumevanju veze između hemijske strukture i katalitičke aktivnosti aktivnog centra molekula ribonukleaze)
Književnost: Heinrich Böll (pisanje koje je putem kombinacije široke perspektive na svoje vreme i osećajne veštine u karakterizaciji doprinelo obnovi nemačke književnosti)