1. 1. - Na Cejlonu (Šri Lanci) vikend više nije definisan nedeljom već Mesečevim menama, po budističkom običaju (→ uposatha).
1. 1. - John Lindsay je novi gradonačelnik New Yorka, radnici gradskog prevoza ga dočekuju totalnim štrajkom (do 13. 1.).
3. 1. - Predsednik Gornje VolteMaurice Yaméogo prinuđen na ostavku narodnim protestima, zamenjuje ga general Sangoulé Lamizana (do 1980).
3. 1. - U Tuskegee, Alabama ubijen crni student Sammy Younge Jr. jer je upotrebio toalet "samo za belce". Njegova organizacija Student Nonviolent Coordinating Committee nakon ovoga postaje prva organizacija za ljudska prava koja se protivi Vijetnamskom ratu.
3. - 15. 1. - U Havani održana Trikontinentalna konferencija, osnovana Organizacija solidarnosti s narodima Azije, Afrike i Latinske Amerike (izveštavanje o konferenciji izaziva prepirku između kubanskih i jugoslovenskih novina[1]).
4. 1. - Ronald Reagan, glumac i TV lice, objavljuje kandidaturu za guvernera Kalifornije.
6. 1. - Američko vazduhoplovstvo dobilo prvi izviđački avion Lockheed SR-71 Blackbird.
7. 1. - Plenum CK SK Srbije: sekretar Vojin Lukić se protivi samo nepravilnoj vrsti mešanja partije (zagovornici liberalizacije ne žele nikakva mešanja)[2].
7. 1. - Vladimir Bakarić na plenumu CK SKH: što se pre stari sistem zameni novim, to bolje za zemlju; smatra da unutrašnja liberalna politika treba imati odraza i na inostranu.
7. 1. - 13. 1. - U WashingtonskojCorcoranovoj galeriji se održava izložba Yugoslavia: Contemporary Trends, the Younger Generation.
8 - 14. 1. - Vijetnamski rat - Operacija Crimp: američko-australska operacija protiv vijetkongovskog štaba u Južnom Vijetnamu, u tunelima Cu Chija, prva na divizijskom nivou. Tokom ovog meseca, broj američkih vojnika u Vijetnamu dostiže 200.000.
9. 1. - Na beogradskom Sajmu održana prva Gitarijada (kasnije u Zaječaru).
12. 1. - Prva epizoda TV serije Batman (120 epizoda u tri sezone).
14. 1. - U velikim poplavama u brazilskoj državi Rio de Janeiro stradalo je 363 ljudi, naročito u gradskim favelama.
15. 1. - "Majorski puč", prvi vojni udar u Nigeriji: predsednik Nnamdi Azikiwe je zbačen u odsustvu od strane mlađih oficira, ali vlast će preuzeti general Johnson Aguiyi-Ironsi (do jula). Ubijeni su mnogi severnjaci, među kojima i premijer Abubakar Tafawa Balewa.
17. 1. - Palomareski incident: posle sudara u vazduhu, bombarder B-52 ispustio tri male hidrogenske bombe kod Palomaresa u Španiji i jednu u more.
20. 1. - Liberalizacija u SFRJ: debata o inostranoj politici u Saveznoj skupštini - zanimljiva po tome što su neki delegati kritikovali izveštaj saveznog sekretara (ministra) za inostrane poslove Nikezića[3].
22. 1. - Jugoslovenska ambasada u Kopenhagenu oštećena bombom.
27. 1. - 31. 1. - Mećava u Severnoj Americi: u Oswego, New York palo 259cm snega (lokalni rekord oboren 2007. sa 330cm).
28. 1. - Vijetnam: zvanični početak operacije Masher kao i operacije Double Eagle protiv komunista u Južnom Vijetnamu, ali ovi uglavnom izmiču.
29. 1. - Luksemburški kompromis vraća jednoglasno donošenje odluka u Evropskoj ekonomskoj zajednici, čime je okončana blokada zbog francuske Politike prazne stolice.
31. 1. - Nakon 37 dana moratorijuma, USAF nastavlja bombardiranje Sjevernog Vijetnama (→ Operacija Rolling Thunder).
Februar/Veljača
2. 2. - Nick Piantanida se sticajem prilika popeo balonom do 37.642 m, želeći da ostvari skok padobranom s najveće visine - u novom pokušaju 1. maja je doživeo fatalna oštećenja tkiva.
3. 2. - Sovjetska Luna 9 je prva letelica koja se meko spustila na Mesec.
3. 2. - Britanija prekida skoro svu trgovinu sa Rodezijom, čija je bela vlada jednostrano proglasila nezavisnost prošlog novembra.
4. 2. - All Nippon Airways Flight 60: avion podbacio tokijski aerodrom i završio u Tokijskom zalivu - 133 mrtvih, do tada najgora nesreća jednog aviona.
8. 2. - U Kuala Lumpuru predstavljen spomenik Tugu Nagara, posvećen žrtvama Malajske emergencije - sa 15 m najviši bronzani spomenik na svetu.
9. 2. - Dow Jones dostiže rekordnih 995 poena, ali zatim gubi četvrtinu vrednosti do oktobra.
11. 2. - NYT javlja da Jugoslovenski Crveni krst šalje medicinsku pomoć Severnom Vijetnamu preko Pekinga.
12. 2. - Južnokorejske snage započinju masakre u južnovijetnamskom selu Tây Vinh, u narednih mesec dana 1.200 žrtava.
12. 2. - Grupa petorice u NR Kini objavila Februarski nacrt: smatraju da je spor oko predstave "Hai Rui smenjen s položaja" čisto akademske prirode, što frustrira Maove planove za Kulturnu revoluciju.
18. 2. - NYT: "Hrvatski nacionalistički osećaji su uzburkani ekonomskom reformom i slobodnijom atmosferom javne diskusije koja ju je pratila" (ali pominje se gonjenje nekih studenata).
19. 2. - U Mađarskoj objavljeno hapšenje većeg broja osoba zbog "zavere" - u zemlji raste nezadovoljstvo zbog rasta cena.
21. 2. - Kriza u Indoneziji: Sukarno smenio ministra odbrane Nasutiona i napakovao vladu svojim pristalicama ("Kabinet od 100 ministara") i simpatizerima PKI. Studenti u ovo vreme protestuju protiv Sukarna.
23. 2. - Sirijski puč: predsednik Amin al-Hafiz iz "panarapskog" krila partije Baas zbačen je od "velikosirijskog" krila na čelu sa načelnikom generalštaba Salah Jadid-om. Novi predsednik Sirije je Nureddin al-Atassi (do 1970), Hafez al-Assad je ministar odbrane. Tradicionalno vođstvo partije Baas će biti proterano, dolazi do trajnog raskola sa iračkim ogrankom.
23. 2. - Isaac Adaka Boro iz naroda Idžo proglasio Republiku Delte Nigera, ali nigerijske snage reda su ih zatvorile posle 12 dana.
25 - 26. 2. - Prva sednica Trećeg plenuma CK SKJ, Titovo uvodno obraćanje ima 20 tačaka, podržava reforme[6], tvrdi da ih ometaju visoki članovi iz vođstva partije (NYT).
26. 2. - Program Apollo počinje probnim letom AS-201: raketa Saturn IB i kapsula.
Mart/Ožujak
1. 3. - Sovjetska Venera 3 se srušila na Veneru - prva letelica koja je dotakla drugu planetu.
1. 3. - Pobuna Mizo nacionalnog fronta u indijskoj državi Asam - indijska vojska povratila zauzeta mesta pre kraja meseca (Mizoram postaje savezna teritorija 1972. i država 1987).
2. 3. - Štampan prvi broj lista "Tempo", najstarijeg sportskog magazina na Balkanu (izlazi do 2004.).
2. 3. - Nakon što je ugandanski parlament zatražio istraživanje afere krijumčarenja zlata i slonovače iz Konga, premijer Milton Obote zbacio predsednika (i kralja Bugande) Mutesu II i zatim proglasio sebe za predsednika (1966-71. i 1980-85).
3. 3. - Formirana Beogradska autobuska stanica (BAS).
3 - 14. 3. - U Ljubljani održano svetsko prvenstvo u hokeju, SSSR šampion.
6. 3. - Revolucionarna partija, stranka levog centra, neočekivano dobija većinu na izborima u Gvatemali. Istog dana nestaju 33 levih lidera Partije rada.
ca. 6. 3. - Šavnik dobio pomoć nakon što je izolovan skoro 2 meseca (NYT).
7. 3. - Francuski predsednik de Gol najavio u pismu Džonsonu povlačenje iz NATO-a.
8. 3. - Partizan pobedio u Beogradu prašku Spartu sa 5:0, nakon što je u Pragu izgubio sa 4:1 - prolazi u polufinale Kupa Šampiona.
8. 3. - SAD najavljuju da će znatno uvećati broj vojnika u Vijetnamu.
8 - 22. 3. - U zagrebačkoj Galeriji suvremene umjetnosti održana izložba Pop art.
9. 3. - Ronnie Kray ubio Georgea Cornella u londonskom pubu, za šta će biti osuđen 1969 - početak kraja za braću Kray.
10. 3. - Holandska princeza Beatrix se udala za nemca Clausa von Amsberga - kontroverzno u to vreme.
25 - 26. 2. i 11. 3. - III plenum CK SKJ - smanjivanje saveznih investicija, podrška Privrednoj reformi[7], preduzeća mogu investirati bilo gde u SFRJ (ne samo u nerazvijenim krajevima). Tito ističe da ekonomske veze sa Zapadom ne znače i prihvatanje ideologije[8]. Dva krila partije, "liberali" i "dogmati" se sukobljavaju oko sprovođenja reformi, ali glavni problem je nacionalni.[9][10]
11. 3. - Supersemar: predsednik IndonezijeSukarno predao pod pritiskom vojske izvršna ovlašćenja generalu Suhartu. Indonezijski masakri 1965-66. se tek smiruju. Suhartov "Novi poredak" traje do 1998.
12. 3. - Jugoslovenski premijer Petar Stambolić otvara luku Paradip, prvu veću luku na istočnoj obali Indije (luku je iskopavao brod Vlasina).
28. 3. - Predsednik Turske Cemal Gürsel razrešen dužnosti jer je u komi od februara, nasleđuje ga Cevdet Sunay (do 1973).
29. 3. - Ekvadorska vojna hunta Ramón Castro Jijóna daje ostavku pod pritiskom štrajkova i studentskih nemira.
29. 3. - 8. 4. - 23. kongres KPSS, prvi sa Brežnjevom na čelu, čija titula je ponovo Generalni sekretar CK KPSS, umesto Prvi sekretar. Predstavljen je Osmi petogodišnji plan (→ Sovjetska ekonomska reforma 1965.).
3. 4. - Luna 10 je prva letelica u Mesečevoj orbiti, sutradan emituje zvuke Internacionale za kongres KPSS.
4. 4. - Stupa na snagu Sporazum između Jugoslavije i Austrije o regulisanju zapošljavanja jugoslovenskih radnika u Austriji (→ gastarbajter).
9. 4. - Rezolucija SB UN 221 daje V. Britaniji pravo da oružanom silom spreči kršenje embarga protiv Rodezije, konkretno dostavu nafte.
13. 4. - Predsednik IrakaAbdul Salam Arif poginuo u helikopterskoj nesreći, naslediće ga brat Abdul Rahman Arif (do 1968).
13. 4. - Oproštajni nastup Zinke Milanov u Metropolitanu. Tri dana kasnije opera se oprašta od svoje prve zgrade i u septembru prelazi u Lincoln Center.
15. 4. - Swinging Sixties: Magazin Time definira London kao "The Swinging City".
30. 4. - Mijalko Todorović, potpredsednik Savezne skupštine, tvrdi da je zadatak izbora 1967. da se sva partijska izvršna tela oslobode državnih funkcija.[11][12]
Maj/Svibanj
1. 5. - U Jugoslaviji se prodaje Pepsi kola (punionica u Bukovičkoj banji)[13].
1. 5. - Sjevernojemenski građanski rat: Nasser objavio strategiju "dugog daha", povlačenje egipatskih snaga sa nekih izloženijih pozicija (Britanci su ranije tokom godine objavili da će se povući iz Adena).
3. 5. - Prvi broj časopisa "Džuboks" (izlazi do 1986.).
4. 5. - Ugovor o saradnji FIAT-a i SSSR (novi petogodišnji plan predviđa povećanje proizvodnje automobila) - AvtoVAZ počinje proizvodnju 1970. u Toljatiju.
6. 5. - Moors ubistva: Ian Brady i Myra Hindley su osuđeni na doživotne kazne.
7. 5. - Maova Direktiva sedmog maja: "buržujski" nastavnici i službenici treba da se prevaspitaju putem rada na selu i proučavanja Maovog i Marksovog dela.
7. 5. - Sjevernoirski sukob: lojalistička paravojna grupa Ulster Volunteer Force izvela prvi napad u Severnoj Irskoj, objavljuju "rat" IRA-i 21. maja.
maj? - "Pobuna" u slovenskom selu Godešiču: seljani srušili zgradu mesne zajednice, nakon što su vlasti porušili dve bespravno izgrađene kuće, čiji su vlasnici čekali osam godina na dozvolu[14].
16. 5. - Početak Kulturne revolucije u Kini: proširena sednica Politbiroa Kineske KP - osuđena je "antipartijska klika Peng-Luo-Lu-Yang", "Obaveštenje od 16. maja" govori o "buržujima" koji su se uvukli u partiju. Umesto Grupe petorice, osnovana je Grupa Kulturne revolucije (Chen Boda, Maova supruga Jiang Qing i dr.).
24. 5. - Rok sastav "Elipse" sviraju pred Titom - "presudan trenutak za rokenrol u Jugoslaviji"[16].
24. 5. - Pošto je parlament Bugande izjavio da je pripadnost Ugandi okončana suspendovanjem ustava, vlada odgovara oružanim napadom na brdo Mengo i progonstvom kralja Mutese II.
25. 5. - Na Pekinškom univerzitetu se pojavio prvi "poster velikih znakova" (Dazibao) koji tvrdi da je univerzitet pod kontrolom "buržujskih kontrarevolucionara". Narednih dana prestaje nastava na svim nivoima, studenti i đaci postaju Crvena garda.
26. 5. - Gvajana je nezavisna od Britanaca. Forbes Burnham je premijer do 1980, zatim predsednik do smrti 1985.
29. 5. - Otvoren stadion Azteca u Meksiko Sitiju, tada sa kapacitetom od 107 hiljada.
30. 5. - U Nevadi i Kaliforniji potpisani zakoni kojima se zabranjuje LSD (u Kaliforniji stupa na snagu u oktobru).
4. 6. - "Ženmin Žibao": ko god se protivi Mau, biće oboren bez obzira na visinu položaja. Odobravaju se i fizički napadi.
6. 6. - Indijska rupija devalvirana za 36% (7,5 rupija za dolar umesto 4,75). Države Persijskog zaliva koje koriste zalivsku rupiju će nakon ovoga uvesti svoje valute (npr. katarski rijal).
6. 6. - Crni aktivista James Meredith ranjen sitnom sačmom drugog dana svog "Marša protiv straha" od Memphisa do Jacksona.
13. 6. - U slučaju Miranda v. ArizonaVrhovni sud SAD presudio da policija mora informisati osumnjičenog o njegovim pravima pre ispitivanja (You have the right to remain silent...).
16. 6. - Sednica Izvršnog Komiteta CK SKJ - razmotrena pitanja "izvesnih deformacija" u radu nekih organa Državne bezbednosti, formirana partijsko-državna komisija za ispitavanje problema.
20. 6. - Francuski predsednik De Gol stigao u posetu SSSR.
21. 6. - Prikazan film Who's Afraid of Virginia Woolf? - "jakim" rečnikom odudara od kodeksa, jedini film novijeg doba koji je kandidovan za sve kategorije "oskara".
22. 6. - Istražna komisija iznela pred politbiroom dokaze da je Ranković sa grupom želeo da preuzme vlast i uspori procese liberalizacije i demokratizacije[17].
28. 6. - "Argentinska revolucija": predsednik ArgentineArturo Umberto Illia zbačen u vojnom udaru, general Juan Carlos Onganía će postati de fakto predsednik (do 1970, a vojna vlast traje do 1973).
29/30. 6. - Eskalacija Vijetnamskog rata: Amerikanci gađaju skladišta nafte kod Hanoja i Hajfonga, ali Vijetnamci su ranije dispergovali zalihe (→ Operacija Rolling Thunder).
1 - 2. 7. - IV plenum CK SKJ na Brionima - "Brionski plenum". Aleksandar Ranković - potpredsednik Republike, šef Udbe i organizacioni sekretar SKJ - optužen je da je putem prisluškivanja kolega i postavljanjem svojih kadrova sabotirao liberalne reforme[18][19].
Tito: "deformacije" SDB stvorile sistem koji je pritiskao čitavo društvo (stagnacija i nesprovođenje odluka donetih na plenumima i kongresima);
Izveštaj Komisije: DB je monopol pojedinaca, postoje tendencije da se postavi iznad društva, korišćeno prisluškivanje ljudi i ustanova, filtriranje informacija za funkcionere;
Odluka: reorganizacija organa Državne bezbednosti, Svetislav Stefanović isključen iz CK i partije, prihvaćena Rankovićeva ostavka na sve funkcije.
1. 7. - U SAD stupio na snagu Medicare, program zdravstvenog osiguranja za stare.
1. 7. - Joaquín Balaguer je novi predsednik Dominikanske Republike (do 1978). Mirotvorci iz Organizacije američkih država, poslatih u vreme prošlogodišnjeg građanskog rata, odlaze u septembru.
2. 7. - Francuzi počinju nuklearne probe na pacifičkim atolima Moruroa i Fangataufa.
2. 7. - Billie Jean King dobija u Wimbledonu prvu Grand Slam titulu, ovu godinu završava na prvom mestu liste.
12. 7. - Tokom toplotnog talasa koji odnosi stotine života u SAD, u Čikagu izbijaju "hidrantski neredi", nakon što je grad naredio zatvaranje istih, a koji su bili jedini način rashlađivanja u crnim četvrtima.
13/14. 7. - Richard Speck ubio osam medicinskih sestara-studentkinja u Čikagu.
13 - 14. 7. - Eskalacija između Izraela i Sirije: naletanje izraelskog vozila na minu izaziva Operaciju Vetar protiv Sirije.
14. 7. - Savezna skupština usvojila niz zakona kojima se stvara novi sistem strane razmene - sledeći korak Privredne reforme, u pravcu konvertibilnosti dinara[21]. Koča Popović, raniji ministar ino. poslova izabran je za novog potpredsednika Republike.[22]
19. 7. - Svetsko prvenstvo, mečevi za četvrtfinale: Portugal - Brazil 3:1, Severna Koreja - Italija 1:0
21. 7. - Raspušten partijski komitet u sekretarijatu inostranih poslova (navodno mesto koncentracije Rankovićevih snaga)[23].
23. 7. - Pukovnik Ferdinand Tshipola se pobunio u Kisanganiju, u pokušaju da obnovi nezavisnost Katange - ugušeno u septembru, po cenu 3.000 mrtvih.
24. 7. - Mao traži da se "radni timovi" ideoloških vodiča povuku sa škola, kako se ne bi podrivao studentski pokret - poraz predsednika države Liu Shaoqija.
29. 7. - Sednica SIV: veliki broj kadrova u Saveznom sekretarijatu za unutrašnje poslove će izgubiti posao, kao i u sigurnosnim službama republika. U toku je čistka UDB.[25]
29. 7. - "Julski revanš" tj. kontraudar u Nigeriji: Pobuna severnjačkih oficira, ubijen vojni šef države Johnson Aguiyi-Ironsi - nasleđuje ga Yakubu Gowon (do 1975). Na severu zemlje se događaju pogromi naroda Igbo, što će dogodine isprovocirati otcepljenje Bijafre i Nigerijski građanski rat.
5. 8. - Martin Luther King, Jr. pogođen kamenom u Čikagu dok je vodio marš za građanska prava, konkretno pokret za otvoreno stanovanje. U ovo vreme, glasači Demokratske stranke nezadovoljni ili zastrašeni pokretom za ljudska prava crnaca prilaze Republikancima.
5. 8. - Bitlsi izdali album Revolver.
5. 8. - U Las Vegasu otvoren kazino-hotel Caesars Palace.
6. 8. - U Lisabonu otvoren Most Salazar, najduži viseći most u Evropi, dužine 2.277 m (danas Most 25. aprila).
6. 8. - Emir Abu DabijaShakhbut bin Sultan Al Nahyan zbačen u korist brata Zayeda (do 2004, od 1971. takođe predsednik nezavisnih Ujedinjenih Arapskih Emirata).
15. 8. - Objavljena knjiga Rush to Judgment Marka Lanea, prvi bestseler koji osporava zvaničnu verziju atentata na Johna F. Kennedyja.
16. 8. - Operacija Dijamant: irački pilot prebegao sa avionom MiG-21 u Izrael.
Crvena garda
18. 8. - Masovni miting na Tjenanmenu, Mao Tse-tung pozdravio milion pripadnika Crvene garde iz cele zemlje - prvi od osam takvih okupljanja do novembra.
19. 8. - Crvena garda u Kini počinje kampanju uništenja Četiri stara: starih običaja, stare kulture, starih navika i starih ideja - od promena naziva ulica, preko zlostavljanja ljudi, do uništavanja stare umetnosti, spomenika i arhitekture.
19. 8. - Zemljotres u Vartou, istočna Turska - 2.394 mrtvih (ista oblast je i u martu bila pogođena katastrofalnim zemljotresom).
25. 8. - Jugoslavija postaje članica GATT (Generalnog sporazuma o carinama i trgovini).
26. 8. - Prvi veći okršaj između SWAPO-a i južnoafričkih snaga u Jugozapadnoj Africi (Namibiji) - početak Južnoafričkog graničnog rata (do 1990).
26. 8. - De Golova poseta Francuskoj Somalskoj Obali (danas Džibuti) praćena neredima - de Gol naređuje novi referendum o statusu.
29. 8. - Poslednji živi komercijalni koncert The Beatles-a održan u Candlestick Park-u, San Francisco (sviraće još samo na krovu Apple Corps-a januara 1969). Ostatak karijere su "Studijske godine", snimaju albume bez javnog izvođenja.
29. 8. - U Egiptu pogubljen ideolog islamizma Sayyid Qutb.
1. 9. - Britannia Airways let 105: avion iz Londona pao pred sletanje kod Ljubljane, 98 mrtvih od 117 putnika i posade.
1. 9. - Ralph H. Baer koncipirao ideju za videoigre.
5. 9. - Izvršni komitet CK SK Srbije usvojio izveštaj Komisije za ispitivanje zloupotreba u SDB: Služba zatvorena prema društvu, opterećena pretenzijama da prati, ocenjuje i utiče na celokupni društveni život (opsežno i tendenciozno praćenje "antisocijalističkih pojava" u Beogradu i politika diskriminacije prema narodnostima).
6. 9. - Južnoafrički premijer Hendrik Frensch Verwoerd izboden na smrt u parlamentu.
7. 9. - Intervju Mike Tripala za "Vjesnik u srijedu": Ranković je želeo uspostaviti "čvrstorukaški" sistem kako bi sprečio demokratizaciju i liberalizaciju države i partije, a što bi po R. mišljenju, otvorilo vrata "zapadnim i buržoaskim uticajima"[26].
8. 9. - Otvoren viseći Severnski most između Engleske i Velsa, s rasponom 988 m.
8. 9. - Pukovnik Salim Hatum pritvorio lidere Sirije u Suwaydi - ministar odbrane Hafez al-Assad je rasturio ovu pobunu a Hatum je pobegao u Jordan (dogodine se vratio, streljan je).
8 - 11. 9. - Na Bledu održano Svetsko prvenstvo u veslanju.
14-16. 9. - Šesta, proširena, sednica CK SK Srbije - "oštra" osuda "birokratsko-nacionalističke prakse, političkih zloupotreba, deformacija u SDB..." - iz partije isključeni Vojin Lukić i Života Savić, predloženo da se isključi i Ranković. Mijalko Todorović tvrdi da su druge komunističke partije izrazile sumnju u vezi reorganizacije SKJ, zbog napuštanja "krupnih elemenata autoriteta"[27] (izjava preneta na radiju, ne i u novinama).
22. 9. - Brežnjev stigao u nezvaničnu posetu SFRJ.
24. 9. - Japan pogođen tropskom olujom Helen i tajfunom Ida, stradalo je preko 300 ljudi, uglavnom na padinama Fudžija.
23. 9. - Mihajlo Mihajlov osuđen u Zadru na godinu dana zatvora za uznemiravanje javnosti putem članaka objavljenih u inostranstvu (započinje kaznu 12. 11. nakon izgubljene žalbe pred Vrhovnim sudom SRH).
25. 9. - The Bridge on the River Kwai prikazan na TV mreži ABC uz veliku gledanost - u budućnosti filmske kuće ostvaruju veliki deo prihoda od televizije.
27 9. - 10. 10. - Uragan Inez hara Karibima, preko 1.000 mrtvih, najviše na Haitiju i Dominikani.
30. 9. - Britanski Protektorat Bečuanalend postaje nezavisna Bocvana, "najstarija demokratija na kontinentu". Prvi predsednik je Seretse Khama (do 1980).
30. 9. - 1. 10. - Kardelj na sednici slovenačkog CK: ne treba svaku promenu u vlasti smatrati za državni udar, krajnje je vreme da se komunističke vlade i ministri menjaju na demokratski način[28][29].
1. 10. - U Rumuniji objavljen Dekret 770 kojim je abortus zabranjen, uz izuzetke.
1. 10. - Baldur von Schirach i Albert Speer odslužili kazne zatvora - Rudolf Hess ostaje jedini zatvorenik u Spandauu.
2. 10. - Prosvetni radnici u Titovom Užicu odbijaju primiti platu, jer traže povišicu od 30%. (NYT)
4. 10. - Peti plenum CK SKJ, reorganizacija partije. Aleksandar Ranković isključen iz SKJ. Mijalko Todorović izabran za sekretara novog Izvršnog komiteta. Uvedeno je Predsedništvo, na čelu sa Titom (ranije je bio generalni sekretar). Tito upozorava protivnike i s leva i s desna.[30][31]
4. 10. - Lesoto, do sada Basutoland, nezavisan od V. Britanije. Vrhovni poglavica Constantine Bereng Seeiso postaje kralj Moshoeshoe II.
6. 10. - LSD je nelegalan u Kaliforniji. Istog dana u San Franciscu se održava Love Pageant Rally.
10. 10. - Mika Tripalo u "Končaru": nije samo Ranković kriv za pasivnost partijskog članstva, već sam sistem; ljude treba ocenjivati po prihvatanju samoupravljanja, nasuprot čvrstorukaštva[32].
10. 10. - The Beach Boys objavili singl Good Vibrations.
12. 10. - Otkriveno da su Venecuelanci zauzeli polovinu ostrva Ankoko koje je sporazumom sa Britanijom dodeljeno Gvajani - Venecuela ima pretenzije na veći deo ove zemlje (Guayana Esequiba).
15. 10. - U SAD osnovana Partija Crnih pantera, revolucionarna levičarska organizacija crnaca (Huey P. Newton i Bobby Seale).
oktobar - Spor između šefa sindikata Svetozara Vukmanovića Tempa i publikacijâ "Politika" i "Ekonomska politika": Tempo izjavljuje da će podržati radnike u borbi protiv "birokrata", tj. administrativnih radnika u fabrikama[33].
19. 10. - Konglomerat Gulf and Western Industries kupuju filmsku kuću Paramount Pictures koja je na ivici bankrota - za šefa produkcije će biti postavljen Robert Evans.
21. 10. - Aberfanska katastrofa u Velsu: u klizištu jalovine poginulo 116 dece i 28 odraslih.
26. 10. - NATO premešta sedište iz Pariza u Brisel.
27. 10. - Kina uspešno testirala prvu raketu sa nuklearnom bojevom glavom (Dongfeng 2, verzija sovjetske R-5 Pobeda).
27. 10. - Generalna skupština UN glasala da se Južnoafričkoj Republici oduzme mandat nad Jugozapadnom Afrikom - ali Južnoafrička vlast ostaje do 1990. Uspostavljen je položaj Komesara UN za Jugozapadnu Afriku (od 1968. za Namibiju), prvi je Anton Vratuša iz SFRJ.
2. 11. - Konflikt u korejskoj Demilitarizovanoj zoni: šest američkih i jedan korejski vojnik ubijeni u zasedi - Kim Il-Sung je prošlog meseca pozvao na "pozitivnu borbu protiv američkog imperijalizma". Sukob niskog nivoa traje do 1969.
3. 11. - Che Guevara stigao prerušen u Boliviju, gde organizuje gerilu.
3 - 5. 11. - Susret bugarskih i makedonskih pisaca u Sofiji - izbija spor jer bugarska strana ne priznaje makedonski jezik ni naciju; bugarski stav podržava i Grčka. (OSA)
4. 11. - Katastrofalna poplava reke Arno u Firenci: 101 poginuli, milioni umetnina i knjiga oštećeni i uništeni. Istog dana i velika poplava u Veneciji.
4. 11. - Sedmi plenum CK SK Srbije: Dobrivoje Radosavljević je predsednik CK nakon Jovana Veselinova; Stevan Doronjski je sekretar novog Izvršnog komiteta. Rehabilitovan je Predrag Ajtić, nekadašnji ambasador u Sofiji i protivnik Aleksandra Rankovića[35].
5. 11. - Trideset osam afričkih država traži od V. Britanije da upotrebi silu protiv odmetnute bele vlade u Rodeziji.
8. 11. - Srednjemandatni izbori u SAD: Republikanci dobili 47 novih mandata u Predstavničkom domu i tri u Senatu, ali ostaju u znatnoj manjini; Edward Brooke iz Massachusettsa je prvi crnac u Senatu od Rekonstrukcije u 19. veku; George H. W. Bush izabran za kongresmena iz Teksasa; glumac Ronald Reagan izabran za guvernera Kalifornije.
17. 11. - Miss svijeta 1966 u Londonu: pobjedila Reita Faria iz Indije, prva pratilja je Nikica Marinović (prvi nastup Jugoslavije i neke komunističke zemlje).
24. 11. - TABSO Flight 101: bugarski avion pao kod Bratislave, 82 poginulih.
25. 11. - Strani turisti će moći posetiti SFRJ bez viza 1967, koja je Međunarodna godina turizma.
26. 11. - Predsednik SIV Petar Stambolić zvanično otvorio prugu normalnog kolosijeka Sarajevo-Ploče (u prometu od 1. 12.).
30. 11. - Pošto su ga liberali napustili prošlog meseca, zapadnonemački kancelar Ludwig Erhard daje ostavku.
Decembar/Prosinac
1. 12. - Kurt Georg Kiesinger je novi kancelar Zapadne Nemačke, na čelu velike koalicije CDU/CSU - SPD (do 1969), zamenik kancelara i ministar ino. poslova je Willy Brandt.
2. 12. - U Thant reizabran za Generalnog sekretara UN.
3. 12. - Incident 12-3: antiportugalske demonstracije u Makau se pretvaraju u nerede, policija ubila osam demonstranata - početak kraja faktičke portugalske uprave.
6. 12. - Dodeljene prve Nagrade AVNOJ-a (ranije je postojala Nagrada Savezne vlade).
7. 12. - RIV SR Slovenije na čelu sa Jankom Smolem podneo ostavku nakon što je Društveno-zdravstveno veće skupštine odbacilo predlog zakona - prvi put da u nekoj komunističkoj zemlji vlada padne zbog izostanka podrške u parlamentu[28]. Ostavka kasnije povučena, ali Smolea nasleđuje Stane Kavčič (1967-72).
8. 12. - Prilikom havarije grčkog feribota "Heraklion", koji je potonuo tokom nevremena kod ostrvo Melos, poginula su 217 od 262 putnika i člana posade.
9. 12. - Predsednik Tito pomilovao od krivičnog gonjenja Rankovića, Stefanovića i još 16 članova grupe koja je "protivustavno delovala i zloupotrebila službene funkcije i ovlašćenja SDB" - ovo se smatra ustupkom Srbima ili predostrožnošću od javnog Rankovićevog istupa sa nezgodnim informacijama[37].
9. 12. - Skupština SFRJ usvojila novi Osnovni zakon o unutrašnjim poslovima koji predviđa prva ograničenja za Službu državne bezbednosti, "lišavanje atributa političke policije"[38][39].
14. 12. - U New Delhiju dogovoren trgovački sporazum između Jugoslavije, UAR i Indije. Jugoslavija je ove godine dogovorila trgovačke sporazume i sa Iranom i Poljskom.
20. 12. - Studenti u Zagrebu razbili stakla na američkom konzulatu i rasturili čitaonicu iz protesta zbog Vijetnama. (NYT)
22. 12. - Nakon neuspešnih pregovora sa britanskom vladom, premijer RodezijeIan Smith izjavljuje da je ova praktično već republika.
23. 12. - Milicija rasteruje suzavcem i konjicom studentske proteste ispred američke čitaonice u Beogradu. Antiameričkih demonstracija je ovih dana bilo i u Novom Sadu, zbog čega je ambasada SAD neformalno protestovala. (NYT)
29. 12. - Druga premijera Hristićevog baleta "Ohridska legenda" u Beogradu, koreografija Dimitrije Parlić.
30. 12. - Vlada SAD suspendovala prodaju viška hrane (program "Hrana za mir") Jugoslaviji zbog kongresnih restrikcija, jer ova trguje sa Severnim Vijetnamom.
31. 12. - Mobutuova vlada u DR Kongu preuzima belgijsku rudarsku firmu Union Minière du Haut Katanga (nisu plaćali porez i podržavali su separatizam), prekrštena je u Gécamines.
Fizika: Alfred Kastler (otkriće i razvoj optičkih metoda za proučavanje Hercovih rezonanci u atomima)
Kemija: Robert S. Mulliken (fundamentalni rad u vezi hemijskih veza i elektronske strukture molekula putem metode molekularne orbitale)
Fiziologija i medicina: Francis Peyton Rous (otkriće virusa koji izazivaju tumor) i Charles Brenton Huggins (otkrića u vezi hormonskog tretmana raka prostate)
Književnost: Shmuel Yosef Agnon (duboko karakteristična narativna umetnost s motivima iz života jevrejskog naroda) i Nelly Sachs (izuzetno lirsko i dramatičko pisanje, koje s dirljivom snagom tumači sudbinu Izraela)
["After Third Plenum: Yugoslavia at the Crossroads", 20 April 1966. HU OSA 300-8-3-9956 "After Third Plenum: Yugoslavia at the Crossroads"], 20 April 1966. HU OSA 300-8-3-9956
["Yugoslav Party to Abandon Commanding Hole and become a Strictly Ideological Party?"], 6 May 1966. HU OSA 300-8-3-9951 "Yugoslav Party to Abandon Commanding Hole and become a Strictly Ideological Party?", 6 May 1966. HU OSA 300-8-3-9951
"Yugoslav Security Service to Get Parliamentary Control", 20 March 1968. [Electronic record] HU OSA 300-8-3-10153; Records of Radio Free Europe/Radio Liberty Research Institute: Publications Department: Background Reports; Open Society Archives at Central European University, Budapest.
Literatura
Osa Archivum CatalogArhivirano 2018-11-08 na Wayback Machine-u. HU OSA; Records of Radio Free Europe/Radio Liberty Research Institute: Publications Department: Background Reports; Open Society Archives at Central European University, Budapest.