Județul Vlașca a fost o unitate administrativă de ordinul întâi din Regatul României, aflată în regiunea istorică Muntenia. Reședința județului era orașul Giurgiu.
Județul Vlașca | |||||
| |||||
Provincie: | Muntenia | ||||
Reședința: | Giurgiu | ||||
Populație: •Total 1930: |
Locul 296.412 loc. | ||||
Suprafață: •Total: |
Locul 4.494 km² | ||||
Perioadă de existență: | ' | ||||
Subdiviziuni: | (inițial) cinci plăși (ulterior) șapte plăși | ||||
Modifică text ![]() |
Întindere
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/1938_map_of_interwar_county_Vlasca.jpg/640px-1938_map_of_interwar_county_Vlasca.jpg)
Județul se afla în partea sudică a României Mari, în sudul regiunii Muntenia. Județul se învecina la vest cu județul Teleorman, la nord-vest cu județul Argeș, la nord cu județul Dâmbovița, la est cu județul Ilfov, iar la sud cu Bulgaria. Suprafața sa coincide în bună parte cu cea a actualului județ Giurgiu, dar există mici porțiuni ale sale cuprinse și în județul Teleorman și județul Dâmbovița de astăzi.
Organizare
Teritoriul județului era împărțit în cinci plăși până în anii '30 ai secolului al XX-lea:[1]
- Plasa Călugăreni, sediu comuna Călugăreni,
- Plasa Câlniștea,
- Plasa Dunărea,
- Plasa Glavacioc, sediu comuna Glavacioc și
- Plasa Neajlov, sediu inițial comuna Neajlovu, apoi comuna Corbii Mari [2].
În anul 1938 județul avea șapte plăși, cele cinci anterioare (Călugăreni, Câlniștea, Dunărea, Glavacioc și Neajlov), la care s-au adăugat ulterior alte două:
- Plasa Ghimpați, sediu comuna Ghimpați [3] [4]și
- Plasa Siliștea, sediu comuna Siliștea .
ambele rezultate prin reorganizarea parțială a teritoriului județului.
Populație
Conform datelor recensământului din 1930 populația județului era de 296.412 locuitori, dintre care 97,1% români, 2,2% țigani, 0,2% maghiari ș.a. Sub aspect confesional populația era formată din 99,4% ortodocși, 0,2% romano-catolici, 0,1% adventiști ș.a.
Mediul urban
În 1930 populația urbană a județului era de 31.016 locuitori, dintre care 92,7% români, 2,4% țigani, 1,0% maghiari, 0,7% evrei ș.a. Din punct de vedere confesional orășenimea era alcătuită din 96,4% ortodocși, 1,3% romano-catolici, 0,8% mozaici ș.a.
Referințe
Legături externe
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.