![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/Darwin%2527s_finches_by_Gould.jpg/640px-Darwin%2527s_finches_by_Gould.jpg&w=640&q=50)
Controversa creație-evoluție
From Wikipedia, the free encyclopedia
Controversa creație-evoluție (sau creaționism-evoluționism) este o dispută politico-culturală recurentă privind originile universului, Pământului, vieții și omenirii[1], predominantă în unele regiuni ale SUA (îndeosebi în sud-est, zona denumită « Bible Belt ») unde este de obicei prezentată ca o parte din « războaiele culturale » [2] ale lumii contemporane. Controversa, care are o istorie îndelungată, se bazează pe o dublă neînțelegere:
- a noțiunii de „specie”, prin confuzia între definiția din cărțile religioase, în care apare ca un „fel” sau „soi” (conform citatului din Geneză: „fiecare după felul său”) și definiția biologică, în care specia nu are o existență concretă, fiind de fapt doar o clasificare, o denumire omenească, în timp ce natura cunoaște doar populații în continuă modificare de la o generație la alta, capabile de a se deosebi în noi varietăți sau dimpotrivă de a se hibrida în mod natural[3];
- a noțiunii de „teorie”, prin confuzia între relatarea mitologică din cărțile religioase, care nu este un text istoric sau științific, ci o operă culturală și morală, definitivă și nemodificabilă, și ipotezele cercetărilor științifice, care nu pretind să dezvăluie un adevăr definitiv, ci produc teorii modificabile de orice nouă descoperire, dar capabile să explice în mod logic și să verifice experimental fenomenele observate [3].
Această controversă este în mod artificial întreținută de către grupurile de credincioși ziși „fundamentaliști” care consideră Tora, Biblia, Coranul, Bhagavad-Ghita ș.a. ca fiind nu numai cărți de morală și religie, ci de asemenea relatări literale ale „facerii lumii”. Pentru aceste grupuri, apariția și evoluția vieții, așa cum reies din cercetările științifice, nu sunt o realitate, ci doar o „teorie” la fel de ipotetică precum și „facerea lumii” din cărțile religioase[4] și de aceia dânșii încearcă să impună în sistemele de educație publică[5][6] predarea creaționismului deopotrivă cu evoluționismul.[7][8] Scopul acestor grupuri nu este căutarea fără prejudecăți a faptelor istorice sau biologice, ci desființarea, în învățământ și în drept, a diferenței dintre „credință” (care este încredere, nu certitudine, generează morală și își are locul în spațiul intim al convingerilor personale) și „știință” (care este cunoștință, nu credință, generează tehnologie și își are locul în spațiul public al acțiunii colective).[9][10][11] Conform revendicărilor lor, „știința” (ca tot restul) trebuie să fie subordonată „credinței”.[12]
Dezbaterea detaliilor teoriilor științifice și ale implicațiilor filozofice sau religioase sunt de obicei cea mai intensă parte a controversei. Participanții cred că acest conflict se rezumă la definițiile aparent „opuse” ale științei și religiei.[5] Acuzații de formulări înșelătoare, declarații false sau incorecte sunt puncte fundamentale de neînțelegere. Dezbaterea este total inegală, deoarece relatările științifice sunt referatele unor anchete de teren și ale unor protocoluri de experimentare și verificare, pe când relatările religioase sunt opere de literatură și artă izvorâte din sentimentele și morala popoarelor din trecut: astfel nivelul de susținere al teoriei evoluției în comunitatea științifică este copleșitor[13] în timp ce susținerea alternativelor bazate pe creație este minimă în rândul oamenilor de știință și inexistentă în rândul celor specializați în domeniile relevante.[14] În interiorul comunității științifice nu există nicio controversă între evoluție și alternative creaționiste.[15]