![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Argas-persicus-female-dorsal-ventral.jpg/640px-Argas-persicus-female-dorsal-ventral.jpg&w=640&q=50)
Argaside
From Wikipedia, the free encyclopedia
Argasidele (Argasidae), numite și căpușe moi, este o familie de căpușe hematofage, care parazitează temporar pe pielea reptilelor, păsărilor, mamiferelor și oamenilor; unele din ele servesc ca vectori pentru agenții patogeni (virusuri, bacterii, filarii), care provoacă zoonoze la animalele sălbatice și domestice (pesta porcină africană, avortul epizootic) și la om (febra recurentă de căpușă, febra Q). Familia argaside include 190 specii, din care 2 specii se întâlnesc în România: Argas persicus și Argas reflexus, ambele parazite la păsări. Argasidele sunt lipsite de scuturi chitinoase dorsale și ventrale la ambele sexe și au cuticula netedă și pieloasă (de unde denumirea de căpușe moi). Capitulul este situat subterminal ventral, cu excepția larvelor, la care rostrul este situat terminal anterior. Nu au ventuze la picioare, cu excepția stadiului larvar, care poate poseda ventuze rudimentare. Stigmatele respiratorii sunt mici și greu vizibile și se găsesc lateral ventral la nivelul dintre a 3-a și a 4-a pereche de picioare. Ochii lipsesc de regulă, dacă sunt prezenți, se află pe fața ventrală. Argasidele au un parazitism temporar, foarte scurt. Ele au obiceiuri de ploșniță și își atacă gazda în timpul somnului. Ziua trăiesc ascunse în diverse crăpături și ascunzișuri, din care ies numai noaptea pentru a ataca și a suge sânge, rămânând doar o scurtă vreme în contact cu gazda aleasă (câteva ore), după care se refugiază din nou în ascunzișurile lor, aflate în clădirile fermelor, grajduri, cuiburi de animale etc. Atât nimfele, cât și adulții pot suporta foarte mult inaniția, chiar mai mulți ani. Argasidele depun ouă în mai multe etape, în cantitate de cel mult 150 la o depunere. După depunere, femela nu moare, ci continuă să se hrănească, pentru a depune noi loturi de ouă. Din larve, după năpârlire, va rezulta nimfa și în acest nou stadiu pot urma mai multe năpârliri din care rezultă nimfă de gradul 2 sau chiar de gradul 8. Din ultimul stadiu nimfal vor ieși adulții. Majoritatea argasidelor au două stadii nimfale; dar la unele specii s-au întâlnit până la opt stadii. Copulația nu se face pe corpul gazdei în timpul în care femela se hrănește, ci se face în mediul extern.[1][2][3][4]
Argasidae | |
---|---|
![]() | |
Argas persicus, femelă, aspect dorsal și ventral | |
Clasificare științifică | |
Regn: | Animalia |
Încrengătură: | Arthropoda |
Clasă: | Arachnida |
Subclasă: | Acari |
Supraordin: | Parasitiformes |
Ordin: | Ixodida |
Familie: | Argasidae C. L. Koch, 1844 |
Modifică text ![]() |