arhiepiscop romano-catolic de București From Wikipedia, the free encyclopedia
Alexandru Teodor Cisar (n. , București, România – d. , București, România) a fost, începând din 1920, episcop romano-catolic al Diecezei de Iași, iar din 1924 arhiepiscop al Arhidiecezei de București. În anul 1949 a fost trimis cu domiciliu obligatoriu în Mănăstirea franciscană din Orăștie, după ce a fost anchetat de Securitate.
Alexandru Cisar | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | ![]() București, România ![]() |
Decedat | (61 de ani) ![]() București, România ![]() |
Înmormântat | Cimitirul Bellu ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Religie | Biserica Catolică[1] ![]() |
Ocupație | teolog[*] preot catolic[*] episcop catolic[*] ![]() |
Limbi vorbite | limba română ![]() |
Funcția episcopală | |
Modifică date / text ![]() |
La 1 august 1953, în preziua Festivalului Internațional al Tineretului, i s-a permis întoarcerea la București.[2]
Tatăl său era de origine ceh, iar mama sa șvăboaică. Între 1899-1903 a fost alumn al Colegiului de Propaganda Fide din Roma.
În data de 2 august 1953 a participat la deschiderea Festivalului Internațional al Tineretului, în tribuna oficială a Stadionului 23 August, alături de patriarhul Justinian Marina. Conform unei note informative arhiepiscopul a fost purtat „ca pe niște moaște pe la toate spectacolele și manifestările Festivalului, spre a fi văzut bine de delegații străini, cum că este liber și se bucură de toate drepturile și favorurile regimului din RPR.”[3]
În data de 3 ianuarie 1954 a celebrat ultima liturghie. A murit în ziua de 7 ianuarie 1954 în circumstanțe suspecte, probabil otrăvit de Securitate.[4] Cu prilejul unei ședințe a Biroului Politic al CC al PMR din același an, Gheorghe Gheorghiu-Dej a declarat: „A murit [Cisar]. Cauzele morții pot fi diferite. Părerea mea este că nu a murit subit, după festival. N-o să cercetăm noi acum cine l-a omorât.”[5]
A fost înmormântat în București, în cripta de sub capela Sfânta Ana a cimitirului catolic "Bellu", construită în 1875.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.