Krimtatarer er en tyrkisk-etnisk folkegruppe. Den har innslag av andre etniske grupper og er bosatt på Krim, som har vært en del av Ukraina fra 1954. De har vært muslimske fra 1300-tallet.
Krimtatarer | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
257 592 (2021), 2 902 (2001) (folketelling; folketelling) | |||
Religion | |||
sunniislam | |||
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/Crimean_Tatar_1939-num.png/640px-Crimean_Tatar_1939-num.png)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Crimean_Tatar_2001-num.svg/320px-Crimean_Tatar_2001-num.svg.png)
Krimtatarenes stat Krim-khanatet regjerte på Krim fra 1441 til 1783. Under Katarina den store erobret russerne Krim i 1783.
Den 18. mai 1944 gav Josef Stalin ordre om deportasjon av samtlige krimtatarer, ettersom han hevdet at de hadde samarbeidet med tyskerne. De første fikk lov til å vende hjem i 1967.
I 2008 utgjorde krimtatarene 250 000 av Krims om lag to millioner innbyggere. 150 000 vedblir i eksil i Sentral-Asia, hovedsakelig i Usbekistan.
Krimtatarenes politiske organer er en større folkeforsamling Kurultai og den mindre og utøvende makt, Mejlis.
- Krimtatarkvinne, 1872
- Krimtatarbarn på skolen, Carlo Bossoli, 1856
- Krimtatarmenn fra Hurzuf, 1898
- Krimtatarer i sine drakter, 1880
- Tatardans, Carlo Bossoli, 1856
- Brian Glyn Williams: «The Hidden Ethnic Cleansing of Muslims in the Soviet Union: The Exile and Repatriation of the Crimean Tatars», i Journal of Contemporary History, Bd. 37, nr 3, juli, 2002 ISSN 0022-0094 s. 323–347
- Norman M. Naimark: «Flammender Haß. Ethnische Säuberungen im 20. Jahrhundert», i Fischer: Die Zeit des Nationalsozialismus 17890, Fischer-Taschenbuch-Verlag, Frankfurt am Main, 2008, ISBN=978-3-596-17890-2
- Greta Lynn Uehling: Beyond Memory. The Crimean Tatars' Deportation and Return, Palgrave Macmillan, New York NY, 2004, ISBN=1-403-96264-2
- V. Stanley Vardys: «The Case of the Crimean Tartars», i Russian Review, Bd. 30, nr 2, april, 1971, ISSN=0036-0341, s 101–110
- (en) Crimean Tatars – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.