From Wikipedia, the free encyclopedia
Karl X Gustav (født 8. november 1622 på Nyköpings slott, død 13. februar 1660 i Göteborg) var konge av Sverige fra 1654 til 1660. Han var sønn av pfalzgreve Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken og Katarina Vasa.
Karl X Gustav Konge av Sverige | |||
---|---|---|---|
![]() Karl X Gustav malt av Sébastien Bourdon | |||
Født | 8. november 1622 Nyköpingshus | ||
Død | 13. februar 1660 (37 år) Göteborg | ||
Beskjeftigelse | Monark ![]() | ||
Embete | |||
Utdannet ved | Uppsala universitet | ||
Ektefelle | Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorp | ||
Far | Johann Kasimir | ||
Mor | Katarina Vasa | ||
Søsken | Adolph John I, greve Palatine av Kleeburg Christina Magdalena av Palatinate-Zweibrücken Palatine Maria Eufrosyne av Zweibrücken Countess Palatine Eleonora Catherine of Zweibrücken | ||
Barn | Karl XI av Sverige | ||
Nasjonalitet | Sverige | ||
Gravlagt | Riddarholmskyrkan[1] | ||
Medlem av | Det Fruktbringende Selskab[2] | ||
Regjeringstid | 1654–1660 | ||
Forgjenger | Christina | ||
Etterfølger | Karl XI | ||
Valgspråk | In Jehovah sors mea, ipse faciet («I Gud mitt øde, Han skal gjøre det») | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Han giftet seg 24. oktober 1654 med Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorp. Valgspråket hans var In Jehovah sors mea, ipse faciet («I Gud min skjebne, Han skal gjøre det»).
Karl Gustav var fetter av dronning Christina. I 1649 fikk hun drevet gjennom at han skulle hylles som hennes etterfølger. Da tanken på å abdisere modnet og hun besluttet seg for å abdisere, ble Karl Gustav samme dag, 6. juni 1654, hyllet og kronet til konge.
Karl X Gustav var en av Sveriges krigerkonger, og det meste av kongegjerningen tilbrakte han i felten. Mest kjent er han for den hasardiøse ferden på isen over Lillebælt og Storebælt, noe som resulterte i freden i Roskilde 1658.
Ved Ottenby helt sør på Öland anla Karl X Gustav et jaktområde som han lot innegjerde med en mur på tvers over øyen fra vest til øst, og et skogsområde sør for Karl X Gustavs mur er fortsatt vernet.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.