dansk poet From Wikipedia, the free encyclopedia
Inger Christensen (født 16. januar 1935 i Vejle, død 2. januar 2009) var en dansk poet, romanforfatter og essayist. Christensen blir betraktet som en fremstående representant for poetisk eksperimentalisme.
Inger Christensen | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 16. jan. 1935[1][2][3][4]![]() Vejle | ||
Død | 2. jan. 2009[1][2][5][3]![]() København | ||
Beskjeftigelse | Lyriker, romanforfatter, essayist, barnebokforfatter, skribent, dramatiker | ||
Ektefelle | Poul Borum (1959–1976) | ||
Parti | Danmarks Kommunistiske Parti | ||
Nasjonalitet | Kongeriket Danmark | ||
Gravlagt | Garnisons kirkegård[6] | ||
Språk | Dansk[7] | ||
Utmerkelser | 13 oppføringer
America Award in Literature (2001)
Kritikerprisen (1969) Søren Gyldendal-prisen (1983) Dansk Litteraturpris for Kvinner (1994) De Gyldne Laurbær (1969)[8] Preis der Stadt Münster für Europäische Poesie (1995) Siegfried Unseld Preis (2006) Drassows Legat (1990)[9] Svenska Akademiens nordiske pris (1994) Tomas Tranströmerprisen (2004) Österreichischer Staatspreis für Europäische Literatur (1994)[10] Kjeld Abell-prisen (1978) Horst Bienek Award for Poetry (1998) | ||
IMDb | IMDb | ||
Etter å ha avlagt eksamen ved Vejle gymnasium, flyttet hun til København og senere til Århus, hvor hun studerte ved lærerskolen. I denne tiden begynte hun å publisere dikt i tidsskriftet Hvedekorn, og ble veiledet av den danske poeten og kritikeren Poul Borum (1934–1995), som hun giftet seg med i 1959 og ble skilt fra i 1976.
Etter å ha undervist ved kunsthøyskolen i Holbæk 1963–1964 begynte hun å skrive på heltid og utgav to de to samlingene Lys (1962) og Græs (1964), som begge undersøkte grensene for selvinnsikt og språkets rolle i persepsjon.
Hennes mest betydelige verk i 1960-årene var diktsamlingen Det, utgitt i 1969).
I disse årene utga Christensen også to romaner, Evighedsmaskinen (1964) og Azomo (1967) samt Det malede værelse (1976. Sistnevnte er en kortere fiksjon om den italienske renessansemaleren Mantegna, presentert fra synspunktet til ulike fortellere (Mantegnas sekretær, Marsilio, den tyrkiske prinsessen Farfalla og Mantegnas unge sønn).
Flere av Christiansens verker er organisert på «systemiske» strukturer i samsvar med hennes oppfatning av at poesi ikke er sannhet og ikke en gang en «drøm» om sannheten, men «et spill, kanskje et tragisk spill – vi spiller spillet med en verden som spiller sitt eget spill med oss».
I 1981 utga hun diktsamlingen Alfabet. Den har en struktur som baserer seg på en tallrekke av den italienske matematikeren Leonardo Fibonacci (1170–1250). Fibonaccis tallrekke er en formel hvor hvert nye tall utgjør summen av de to foregående: 1–2–3–5–8–13–21–34 og så videre. Christensen anvendte denne formelen på alfabetet, og skrev et dikt til hver bokstav – med én linje i diktet om a, to linjer i diktet om b, tre på c, fem på d, åtte på e, osv. Hun stopper ved bokstaven n, som er midtveis i alfabetet, og som er et bokstav som kan ses som et uttrykk for det matematiske begrepet "n'te gang" – det uendelige.
Alfabet er i Norge innlemmet i kåringen Århundrets Bibliotek som omfatter de hundre beste bøker fra 1900-tallet.
Sommerfugledalen fra 1991 utforsket gjennom sonettestrukturen livet og dødelighetens skrøpelighet, og endte med en form for omdannelse.
Christensen har også skrevet verker for barn, skuespill, hørespill og en lang rekke essays. De vesentligste ble samlet i hennes bok Hemmelighedstilstanden i 2000.
Christensens verker har blitt oversatt til en rekke språk.
Christensen har mottatt andre utmerkelser, som medlemskap i Det Danske Akademi, i l’Académie Européenne de Poésie og i det tyske Akademie der Künste i Berlin.
Sommerfugledalen er tatt opp i den danske kulturkanonen.[12]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.