From Wikipedia, the free encyclopedia
Uru-inim-gina, Uruinimgina, Urukagina eller Uru-Ka-gina (det nedtegnede navn er blitt noe forskjellig tolket) var fyrste i den sumeriske bystaten Lagasj omkring 2351 f.Kr.-2340 f.Kr. og er fremfor alt kjent for en skrift som i første person redegjør for politiske og juridiske reformer som skal ha blitt initiert av Uru-inim-gina.
Referanseløs: Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. |
Uruinimgina | |||
---|---|---|---|
![]() Fragment av reformene. | |||
Født | ca. 25. århundre f.Kr.![]() Mesopotamia | ||
Beskjeftigelse | Monark ![]() | ||
Embete | |||
Kjennetegnende for hans antagelig rundt syv år lange styre, var rivaliseringen med Lugal-Zagesi (Lugalzagisi) av Umma. Historisk betydelig var Urukaginas lovreformer: «Med støtte fra Ningirsu» (det vil si byguden for Lagasj) ble gamle bruk forkastet og en ny ordning innført. Først ble herskerens prerogativer overfor templene reversert. Innbyggerne ble løst fra en rekke gjeldsslavebånd og det ble forbudt for høyererangerende i samfunnet å utbytte samfunnets svake.
Sosialhistorisk bemerkelsesverdig er avskaffelsen av biandri (en kvinnes ekteskap med to menn), noe som viser at sumererne en gang praktiserte polyandri (flermanneri), og at dette etterhvert ble avvist som frastøtende.
I en selvbeskrivelse kaller han sen beskytter av enker og foreldreløse.
Men i forgrunnen for hans dekreter står skattelette og gjeldssanering.
Urukaginas kom til sin avslutning da Lugalzagisi av Umma lot byen Lagasj ødelegge og ødela tempelet. Denne helligbrøde beklaget Urukagina i en innskrift med ordene:
Lagasj skulle imidlertid få en ny blomstringstid senere, etter akkadherredømmets tid, særlig under Gudea av Lagasj, ca. 2144–2124 f.Kr.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.