![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Cotter_Pin_%2528PSF%2529.png/640px-Cotter_Pin_%2528PSF%2529.png&w=640&q=50)
Saksesplint
en splint for å sikre og låse akslinger eller muttere / From Wikipedia, the free encyclopedia
En saksesplint er en splint som brukes for å sikre og låse akslinger eller muttere, slik at de holder seg på plass. Andre navn som brukes er splittpinne, låsesplint, standardsplint eller rett og slett splint.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/Cotter_Pin_%28PSF%29.png/320px-Cotter_Pin_%28PSF%29.png)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/CotterPins.svg/640px-CotterPins.svg.png)
A: Ny, ubrukt splint med ulik benlengde.
B: Montert splint med bena bøyd opp.
C: En annen type splint, med noe av samme bruksområde - vanligvis kalt hårnålsplint.
D: Tversnitt av saksesplint. Bena er flate på innsiden, avrundet på utsiden.
Saksesplinten består av en stiv metalltråd, bøyd i en U-form der bena er presset helt sammen og buen derved redusert til et «øye» i enden av splinten. De to rette, sammenpressede bena er ofte utformet slik at de er flate på innsiden og runde på utsiden. Sammen danner de derfor en tilnærmet rund splint.
En saksesplint tres gjennom et tverrhull i akslingen eller i skruen der en mutter skal sikres. Deretter bøyes bena ut til hver side, slik at splinten låses fast. Vanligvis trenger man en tang til dette. I utgangspunktet er en slik splint ment for en gangs bruk. Siden metallet blir svekket der bena bøyes ut anbefales ikke gjenbruk. Ved montering og demontering blir dessuten splinten lett deformert og mindre anvendelig.
I nødsfall kan selvsagt splinter brukes om igjen. Da må bena presses sammen og lirkes på plass i hullet. Med en tang til å holde sammen bena og en hammer til å banke splinten inn går dette som regel greit.
Saksesplinter finnes i ulike dimensjoner og utforminger. Det vanligste er at bena har litt ulik lengde. Fordelen med det, er at man lettere får fatt i endene på bena når de skal bendes til side.