From Wikipedia, the free encyclopedia
Rudolf Ludwig Karl Virchow (født 13. oktober 1821 i Schivelbein i Pommern, død 5. september 1902 i Berlin) var en tysk lege, antropolog, historiker, patolog, biolog og politiker. Han var en pioner innen patologi og blir regnet som grunnleggeren av sosialmedisin.[trenger referanse]
Rudolf Virchow | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Rudolf Ludwig Karl Virchow 13. okt. 1821[1][2][3][4] ![]() Świdwin (Provinsen Pommern, Kongeriket Preussen)[5][6] | ||
Død | 5. sep. 1902[1][2][3][4]![]() Berlin (Det tyske keiserrike)[7][6][8] | ||
Beskjeftigelse | Biolog, antropolog, paleontolog, arkeolog, forhistoriker, akademiker, politiker, lege, universitetslærer, patolog, paleoantropolog, skribent ![]() | ||
Embete | |||
Utdannet ved | Humboldt-Universität zu Berlin[9] Julius-Maximilian-universitetet i Würzburg | ||
Doktorgrads- veileder | Johannes Peter Müller[9] Robert Friedrich Froriep | ||
Far | Karl Christian Siegfried Virchow | ||
Barn | Hans Virchow Anna Emilie Adele Virchow Ernst Oswald Virchow | ||
Parti | Deutsche Freisinnige Partei | ||
Nasjonalitet | Kongeriket Preussen | ||
Gravlagt | Gamle Sankt Matteus kirkegård i Berlin[10] | ||
Medlem av | 17 oppføringer
Det prøyssiske vitenskapsakademiet
Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina Kungliga Vetenskapsakademien Vitenskapsakademiet i St. Petersburg Det franske vitenskapsakademiet Det ungarske vitenskapsakademiet Det greske filologiske selskap i Konstantinopel grunnlagt 1861 (1880–) (æresmedlem) Royal Society (1884–) American Academy of Arts and Sciences Det russiske vitenskapsakademi Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien Accademia Nazionale delle Scienze detta dei XL Académie nationale de médecine Bayerische Akademie der Wissenschaften National Academy of Sciences (1883–) (Foreign Associate of the National Academy of Sciences) Royal Academy of Medicine of Belgium Accademia delle Scienze di Torino (1889–)[6] | ||
Utmerkelser | 8 oppføringer
Æresborger av Berlin
Copleymedaljen (1892)[11] Pour le Mérite for vitenskap og kunst Helmholtz-medaljen (1898) Cothenius-Medaille (1901) Croonian Medal and Lecture (1893) Order of Olga (1872) Utenlandsk medlem av Royal Society (1884)[12] | ||
Arbeidssted | Julius-Maximilian-universitetet i Würzburg Humboldt-Universität zu Berlin Charité | ||
Fagfelt | Cytologi, medisin | ||
Doktorgrads- studenter | Friedrich Daniel von Recklinghausen Eduard von Rindfleisch Robert Koch Edwin Klebs | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Virchow var sønn av den schivelbeinske bonde og bykammerer Carl Christian Virchow (død 1864) og hans hustru Johanna Maria (født) Hesse (død 1857), en søster av byggherren og arkitekten Ludwig Ferdinand Hesse.[trenger referanse]
Han startet sin vitenskapelige karriere med å studere kyr ved det prøyssiske militærakademiet i Berlin, nærmere bestemt ved Friedrich-Wilhelm-instituttet som var innrettet mot utdannelsen av militærleger.[trenger referanse] Han ble promovert til doktor i medisin i 1843. Følgende år ble han assistent hos obdusenten ved Charitésykehuset i Berlin, utnevnt i 1846 til ordinær obdusent der, og påbegynte påsken samme år godt besøkte forelesninger i patologisk anatomi.[trenger referanse] Han ble i 1847 dosent ved Universitetet i Berlin.
Han er mest kjent for arbeidet med celleteorien, der han kom fram til at alle celler stammer fra andre celler, og ikke blir til ved spontan generasjon. Før dette var den vanlige oppfatningen at organismer kunne oppstå av ikke-levende materiale. For eksempel trodde man at makk oppstod på råtten kjøtt av seg selv. Italieneren Francesco Redi motbeviste at dette ikke stemte. Redis arbeid gav opphav til regelen "alt levende kommer fra levende".[trenger referanse]
Virchow var, til tross for sine mange viktige bidrag til medisinen, en motstander av teorien om at bakterier kunne spre sykdom.[trenger referanse] Hans kritikk av Ignaz Semmelweis argumenter for bruk av såpe og hygiene gjorde at det tok lengre tid før antiseptikken kom i bruk.[trenger referanse]
I politisk henseende gjorde Virchow seg kjent som en av den tyske liberalismens fremste representanter under den wilhelmske æra. Virchow var en av grunnleggerne av det liberale partiet Deutsche Fortschrittspartei, der han også ble medlem og som han representerte i Berlins byråd, Preussens parlament og senere i Tysklands Reichstag. I den rollen var han en av Otto von Bismarcks antagonister.[trenger referanse]
I Preussens parlament utmyntet han uttrykket Kulturkampf i 1873, en sak der han var helt på Bismarcks side.[trenger referanse] Rudolf Virchow hadde, likesom mange av samtidens europeiske liberale, antiklerikale oppfatninger.[trenger referanse]
Virchows demokratiske oppfatning stod i nært samband med hans vitenskapelige anskuelser.[trenger referanse] En praktisk legeinnsats av stor betydning utførte Virchow ved sin mangeårige virksomhet i Berlins kommunalrepresentasjon, der han gjennomdrev en lang rekke sanitære reformer.[trenger referanse]
Han regnes av Arbeitsgemeinschaft Orte der Demokratiegeschichte blant de viktigste personer som i løpet av de siste 200 år, har bidratt til dannelsen av demokratiet i Tyskland.[13]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.