From Wikipedia, the free encyclopedia
Rasebiologi var en vitenskap som forsket på forskjeller mellom menneskeraser. Rasebiologiens blomstringstid var fra 1800-tallet frem til 1940-årene. I dag er det stor enighet blant biologer om at rasebiologien må betegnes som misbruk av (og ikke som en fagdisiplin innen) biologien.
Grunnen til at rasebiologisk forskning ble forlatt, er fordi det ideologiske og politiske misbruket av resultatene, som resulterte i ufattelige menneskelige lidelser.
Det vitenskapsteoretiske problemet bestod i at rasebiologer ikke satte frem testbare hypoteser, men selektivt lette etter støtte for sine antakelser – antakelser som i sin tur var basert på fordommer og politiske overbevisninger. At de funnene som ble gjort på denne måten, i neste omgang ble brukt til å rettferdiggjøre politikken, gjorde ikke saken bedre.
Rasebiologiens teoretiske fundament kan sies å ha vært sosialdarwinismen, som så dagens lys i Storbritannia i 1860-årene. Dette utløste blant annet den eugeniske forskningen som ble gjennomført i store deler av den vestlige verden i begynnelsen av 1900-tallet. Mens man i USA overveiende omtalte den som eugenikk, ble denne betegnet som rasehygiene i mange europeiske land. Det mest dramatiske eksempelet på rasebiologisk forskning var imidlertid menneskeforsøkene i nazi-Tysklands konsentrasjonsleirer.
Forskningen som i dag skjer på etniske forskjeller mellom menneskegrupper, har lite til ingenting til felles med 1800- og 1900-tallets rasebiologi, og omtales derfor heller ikke som rasebiologi. Forskningen er i hovedsak genetisk og prøver bl.a. å avdekke menneskeartens evolusjon før og etter at denne utvandret fra opphavsregionen i Afrika. Resultatene kan langt på vei sies å ha avkreftet rasebiologiens grunnantakelse: De genetiske forskjellene mellom etniske menneskegrupper er små. I den grad humangenetikere uttaler seg om politiske konsekvenser, tar de vanligvis eksplisitt avstand fra politisk (mis)bruk av funnene. Tvert imot har enkelte humangenetikere hevdet at det ikke fins noe vitenskapelig grunnlag for rasebegrepet.