From Wikipedia, the free encyclopedia
Joseph Lister (født 5. april 1827 i Upton House i Newham i Essex, død 10. februar 1912 i Walmer i Kent) var en britisk kirurg som ble en pioner innen antiseptisk kirurgi.
Joseph Lister | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 5. apr. 1827[1][2][3][4]![]() Upton House, Newham[5][6][7] | ||
Død | 10. feb. 1912[1][2][3][4]![]() Walmer | ||
Beskjeftigelse | Kirurg, universitetslærer, politiker ![]() | ||
Embete | |||
Utdannet ved | University College London University of London Grove House School UCL Medical School | ||
Ektefelle | Agnes Syme Lister (1856–ukjent)[8] | ||
Far | Joseph Jackson Lister[9][10] | ||
Mor | Isabella Harris[9][11] | ||
Søsken | Arthur Hugh Lister[9][10] Mary Godlee Isabella Sophia Lister[9] John Lister[9] | ||
Nasjonalitet | Det forente kongerike Storbritannia og Irland | ||
Medlem av | 12 oppføringer
Royal Society (1860–) (Fellow of the Royal Society)
Kungliga Vetenskapsakademien (1889–) Det ungarske vitenskapsakademiet (1893–) (æresmedlem) Det greske filologiske selskap i Konstantinopel grunnlagt 1861 (1881–) (æresmedlem) American Academy of Arts and Sciences (1893–) (æresmedlem) Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg (1882–) (æresmedlem) Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina (1882–) Académie nationale de médecine (1899–) Royal Academy of Medicine of Belgium (1879–) (æresmedlem) National Academy of Sciences (1898–) (Foreign Associate of the National Academy of Sciences) Royal College of Surgeons of England (1880–1888) Det franske vitenskapsakademiet | ||
Utmerkelser | 11 oppføringer
Fellow of the Royal Society (1860)
Copleymedaljen (1902)[12] Pour le Mérite for vitenskap og kunst (1885) Royal Medal (1880) Cothenius-Medaille (1877) Albert-medaljen (1894)[13] Croonian Medal and Lecture (1863) Honorary Doctorate from the National Autonomous University of Mexico (1910) Makdougall Brisbane Prize (1872) Storkors av Dannebrogordenen (1902) Cameron Prize of the University of Edinburgh (1890) | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Joseph Lister kom fra en velstående familie av kvekere i landsbyen Upton i West Ham i Essex, da nær, og senere en del av London,[14] i England. Han var den annen sønn i en søskenflokk på seks barn til vitenskapsmennen og portvinhandleren Joseph Jackson Lister som var i partnerskap med Thomas Barton Beck av Tokenhouse Yard, bestefaren til Marcus Beck.[15] Listers mor var Isabella,[16] yngste datter av sjøkaptein] Anthony Harris.[15] Før hun giftet seg arbeidet hun ved Ackworth School, en kvekerskole for de fattige, og der hennes mor var superintendent.[15]
Faren var en pioner i utformingen av akromatisk objektlinser til bruk i mikroskoper med flere etterstilte linser;[14] han arbeidet i 30 år med å perfeksjonere mikroskopet, oppdaget loven om aplanatiske foci,[17] og bygde et mikroskop der visningspunktet for én linse samsvarte med fokuspunktet for en annen.[14] Frem til da gav de beste av de sterkt forstørrende linser et eksessivt sektundært avvik betegnet som et koma som var forstyrrende for vanlig bruk.[14] Hans virke gav ham et faglig ry tilstrekkelig ful å muliggjøre hans innvalg i Royal Society i 1832.[18][19]
Joseph Lister innledet sine studier ved University College i London og ble doktor i medisin ved University of London i 1852. Han fortsatte deretter å studere kirurgi under James Syme ved University of Edinburgh.
I 1855 åpnet han et særskilt i kirurgi i Edinburgh, ble utnevnt i 1860 til professor i kirurgi ved University of Glasgow og ble i 1869 professor i klinisk kirurgi i Edinburgh.
Han fremsatte tanken om sterile operasjoner mens han arbeidet ved Glasgow Royal Infirmary, da han oppdaget at karbolsyre påvirker bakteriene. Ved å rense sår og å legge på desinfiserte bandasjer, klarte han å unngå infeksjoner hos flere pasienter. Lister innførte med suksess anvendelsen av karbolvann, en 2% oppløsning av karbol i vann (karbol er senere blitt kalt fenol), ved sterilisering av operasjonsudstyr og til rensing av sår, som tidligere hadde medført infeksjoner i forbindelse med operasjoner. Dessuten konstruerte han et apparat som kunne spraye karbolvann ut i luften i operasjonsstuen. Dette nedbragte forekomsten af bakterier sterkt, men kunne lett gi anledning til forgiftninger hos både pasient og operasjonspersonale. Til tross for denne risiko gjorde antiseptikken kirurgien mer sikker for patientene.
Fra 1865 til 1869 greide Lister å redusere dødsraten ved operasjoner fra 45 til 15 prosent ved sin avdeling.[20]
Metoden ble fremlagt i tre artikler i The Lancet i 1867 og 1868.
Han mottok Order of Merit og var medlem av Royal Society.
Det antiseptiske munnskyllemiddelet Listerine er oppkalt etter Lister.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.