amerikansk film fra 1981 From Wikipedia, the free encyclopedia
Jakten på den forsvunne skatten (originaltittel: Raiders of the Lost Ark) er en amerikansk action- og eventyrfilm fra 1981 regissert av Steven Spielberg, produsert av Frank Marshall og manus av Lawrence Kasdan (basert på en story skrevet av George Lucas og Philip Kaufman). Hovedrollen som Indiana Jones spilles av Harrison Ford, mens sentrale biroller spilles av Karen Allen, John Rhys-Davies og Paul Freeman.
Jakten på den forsvunne skatten | |||
---|---|---|---|
orig. Raiders of the Lost Ark | |||
Generell informasjon | |||
Sjanger | Eventyr / Action | ||
Utgivelsesår | 1981 | ||
Prod.land | Amerikansk | ||
Lengde | 1 t. 55 min. | ||
Språk | Engelsk | ||
Aldersgrense | 16 (Norge) | ||
Bak kamera | |||
Regi | Steven Spielberg | ||
Produsent | Frank Marshall | ||
Manusforfatter | Lawrence Kasdan | ||
Musikk | John Williams | ||
Sjeffotograf | Douglas Slocombe | ||
Foran kamera | |||
Hovedrolle(r) | Harrison Ford | ||
Biroller | Karen Allen Paul Freeman John Rhys-Davies Denholm Elliott Ronald Lacey Wolf Kahler | ||
Annen informasjon | |||
Filmformat | Cinemascope | ||
Budsjett | USD 18 millioner | ||
Totalomsetning | USD 390 millioner | ||
Prod.selskap | Lucasfilm | ||
Distributør | Paramount Pictures | ||
Premiere | 12. juni 1981 (USA) 10. oktober 1981 (Norge) | ||
Eksterne lenker | |||
Offisielt nettsted (en) | |||
IMDb |
Filmen ble meget populær, både i USA og verden forøvrig, og ble den mest innbringende filmen på amerikansk kino i 1981. Den ble belønnet med fire Oscar-priser og hele syv Saturn Awards (inkludert beste film).
Jakten er den første av fem filmer om arkeologen Indiana Jones. De fire andre er Indiana Jones og de fordømtes tempel (1984), Indiana Jones og det siste korstog (1989), Indiana Jones og krystallhodeskallens rike (2008) og Indiana Jones and the Dial of Destiny (2023).
I Norge ble den senere utgitt under tittelen Jakten på den forsvunnede skatten.[1]
Handlingen er lagt til 1936, og omhandler arkeologen Indiana Jones som til stadighet er på jakt etter arkeologiske gjenstander. Etter en halsbrekkende jakt etter en inkastatue i Peru kontaktes han av to agenter fra den amerikanske regjeringen som informerer ham om at nazistene leter som besatt etter Paktens ark: En sagnomsust bibelsk gjenstand som har vært tapt i ca. 2500 år. På grunn av dens symbolverdi ønsker de at Jones finner den før nazistene. Jones har allerede skaffet seg en del kunnskap om arken gjennom en avdød kollega kalt Ravenwood, og takker derfor ubetinget ja til oppdraget. Jakten bringer ham til en landsby i Nepal hvor han kontakter Marion, som er Ravenwoods datter og en gammel flamme av ham. Hensikten er å få fatt i en gammel medaljong med viktig informasjon om arken som nå er i hennes besittelse. Hun er imidlertid uvillig til å bistå ham, og i etterkant av en krangel med Jones angripes hun av den sadistiske nazisten Major Toht og hans lakeier, som er ute etter det samme. Jones har imidlertid hele tiden holdt seg i bakgrunnen og redder Marion (og medaljongen) fra angriperne. De unnslipper og sammen reiser de til oldtidsbyen Tanis i Egypt. Der er imidlertid den franske arkeologen Belloq i full gang med å lete etter Paktens ark. Han arbeider på oppdrag av Hitler og har assistanse av en rekke av hans folk (inkludert Major Toht) og det er også en militærbase på stedet. Jones fortviler, men får nytt håp når han oppdager at Belloq og nazistene graver på feil sted. Ved hjelp av korrekt informasjon og assistanse fra en innfødt finner Jones arken, men blir deretter frarøvet den - og etterlatt for å dø i et enormt underjordisk gravkammer sammen med Marion. Til alt overmål klarer de å finne en vei ut. Ferden går deretter med ubåt til en øde øy i Egeerhavet der det kommer til et endelig oppgjør. Til slutt avsløres arkens hemmeligheter.
Jakten på den forsvunne skatten ble meget populær da den kom og innbrakte 390 millioner dollar på verdensbasis, hvorav 248 millioner i USA alene. Dette gjorde den til den mest innbringende filmen på amerikansk kino i 1981[2] og den ligger per 2017 på en 21-plass over de mest innbringende filmene i USA gjennom tidene (inflasjonsjustert).[3] Produksjonskostnadene var på rundt 18 millioner dollar.[2]
Filmen ble meget godt mottatt av kritikerne og har fått så mye som 94 % på Rotten Tomatoes.[4] Den amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den toppscore og førte den senere opp på sin eksklusive liste «Great movies».[5] I Norge gav både VG, Dagbladet og Arbeiderbladet den terningkast fem. Aftenposten gav den også meget godt omtale.[6]
Den ble tildelt en rekke priser, blant annet så fikk den fire Oscar (klipp, visuelle effekter, art direction og lyd), syv Saturn Awards (beste film, skuespiller, skuespillerinne, regi, manus, musikk, og spesial effekter), én BAFTA (art direction), én Grammy (beste soundtrack), én Hugo Award (beste dramatiske presentasjon). Den ble i alt tildelt 34 priser.[7]
|
|