Sagaen om Hord og holmverjene
From Wikipedia, the free encyclopedia
Sagaen om Hord og holmverjene (norrønt Harðar saga ok Hólmverja eller Hólmverja saga, «Holmvergernes saga») er en islendingesaga fra 1300-tallet. Historien foregår i det sørvestre Island i siste halvdel av 900-tallet og handler om Hord Grimkjelsson, hans fosterbror Geir, og Hords følgesvenner, kalt Holmvergerne. Hord/Harðar har blitt beskrevet som «a brave but unruly hero who is eventually condemned to a life of outlawry»[1].
Hord Grimkjelssons saga er historien om en fredløs, som tilslut ligger under for sine fiende, og hadde været en bedre skjæbne værdig. […] Hord blir fører for en flok av ransmænd, den fredløse er en magt der maa regnes med, der staar krig mellem ham og bøndene. Han blir dræpt med et hugg i nakken, ti ingen har mod længer til at angripe ham forfra.
Hord og hans venner reiser i viking i Østerled, og besøker blant annet Norge og Götaland, og Hord gifter seg med jarledatteren Helga. Når de etter 15 år vender tilbake til Island, slår de seg først ned som bønder. Hord blir dømt fredløs for drapet på Auðr, og de må bosette seg på en holme i Hvalfjörður. Til sist blir de drept av bygdefolket.[3][4]
Den kjente versjonen av sagaen, som dateres til 1300-tallet, og er kjent fra håndskriftet AM 556a fra 1400-tallet[5], bygger etter alt å dømme på en tidligere saga, Harðar saga Grímkelssonar ok Geirs «Sagaen om Hord Grimkjellson og Geir», som i vår tid bare er kjent i fragmenter i håndskriftet AM 564 a[6][7]. «Der har været en gammel saga, men af den er kun begyndelsen bevaret. Langt senere er den bleven helt omarbejdet, så at en ny saga kan siges at være opstået»[8].
Oversatt som Sagaen om Hord og holmverjene ved Arnhild Mindrebø, 2014.