Follomål eller follodialekt er målføret eller dialekten som tradisjonelt blir snakket av folk fra distriktet Follo i Akershus. Sammen med vestfoldmål, grenlandsmål, og nord- og sør-østfoldsk utgjør follomålet den vikværske målgrenen av østlandsk.[1]
Follomål | |||
---|---|---|---|
Fóllómål | |||
Region | Nesodden, Frogn, Nordre Follo, Vestby, Ås og Enebakk kommuner i Akershus. | ||
Lingvistisk klassifikasjon | Indoeuropeisk Germansk Nordgermansk Vestnordisk Norsk Østlandsk Vikværsk Follomål | ||
Språkkoder |
Follomålet var enerådende på Follo frem til 1870-tallet, men helt siden jernbanen åpnet i Ski på slutten av 1800-tallet har follomålet vært under sterk påvirkning av standard østnorsk. Allerede for 100 år siden var follomålet på vei bort over mye av Follo, og i dag er det kun et knippe personer som fremdeles taler follomålet.[1]
I follomål, som vikværsk ellers, blir alle tre grammatiske kjønn brukt i motsetning til i konservativt bokmål. Bøyingssystemet er relativt typisk for vikværsk, og likner i stor grad på nynorsk, men med noen vesentlige forskjeller.
Entall | Flertall | |||
---|---|---|---|---|
Ubestemt | Bestemt | Ubestemt | Bestemt | |
Hankjønn | en bil | bilen | bilær | bilane/bilæne |
Hunkjønn | i/ei bru | brua | bruer | bruene |
Intetkjønn | i/et hus | huse | hus/huser | husa/husene |
Hankjønnsbøyinga i follomål er som følger:
Entall | Flertall | |||
---|---|---|---|---|
Ubestemt | Bestemt | Ubestemt | Bestemt | |
Allmenn bøyning | en bil | bilen | bilær | bilæne/ane |
Noen få énstavelsesord | en venn | vennen | venner | vennene |
Jamvektsord | en haga | hagan | hagær | hagæne/ane |
Hankjønnsord følger et bøyingsmønster som er veldig typisk for vikværsk, og som skiller seg fra bokmål i at det har en annen flertallsbøyning enn hunkjønn, og heller følger et system som ligger nærmere nynorsk. Noen svært få ord kan enkelte steder forekomme med -er i flertall istedenfor -ær.
I hankjønn er jamvektsformene godt bevarte. En ting å merke seg er at flertallsforma i follomål følger de vanlige vokalene, og skiller seg slik fra midtøstlandske dialekter, der flertallsforma vil være hagar.
Hunkjønnsbøyinga i follomål er som følger:
Entall | Flertall | |||
---|---|---|---|---|
Ubestemt | Bestemt | Ubestemt | Bestemt | |
Alminnelig bøyning | ei/i bru | brua | bruer | bruene |
Ord som ender på -ing,
og noen få énstavelsesord |
ei/i kjærring
(eller kjæring) |
kjærringa | kjærringær | kjærringæne/ane |
Jamvektsord | ei/i mysu | mysua | mysur | mysune |
Hunkjønnsbøyninga følger det samme systemet som man finner i det meste av vikværsk. Som i nynorsk får ord som ender på -ing ei anna bøyning i flertall, nemlig den samme som den alminnelige hankjønnsbøyninga. Dette forekommer også i enkelte énstavingsord, men bare i varierende grad. Et eksempel er ei øks - øksær.
Jamvektsformene i hunkjønn i follomål er ikke fullstendig bevart. Hvor godt bevarte formene er varierer mellom ulike dialekter innad i follomålet. Som det vanlige i det meste av lavøstlandsk tolkes endevokalen som en del av rota, og byttes ikke på i bøyninga; endelsen i bestemt form kommer etter endevokalen, og erstatter den ikke. Dette til forskjell fra midtlandsk, men også deler av indre østfoldsk, der man heller vil få ei mysu - myso, istedenfor mysua, som det er i follomål.
Intetkjønnsbøyinga i follomål er som følger:
Entall | Flertall | |||
---|---|---|---|---|
Ubestemt | Bestemt | Ubestemt | Bestemt | |
Alminnelig bøyning | et/i tak | take | tak | taka |
Ord som ender på -e | et/i eple | eple | epler | epla |
Noen få enstavelsesord | et/i hus | huse | hus/huser | husa/husene |
Som man kan se av tabellen er den vanligste bøyninga temmelig lik den man har i radikalt bokmål og nynorsk. Som i det meste av vikværsk, og også de aller fleste ord i radikalt bokmål, får ord som ender på e -r i flertall. Merk at dette også gjelder enstavelsesord, altså blir bøyninga et tre - trer. Noen få ord kan få samme flertallsbøyning som man har i alminnelige hunkjønnsord, men dette er varierende.
Utvalgte ord på follomål, etterfulgt av tilsvarende ord på standard østnorsk dialekt[3]:
Follomål | Standard østnorsk |
---|---|
Mæl | Mel |
Arbe | Arbeid/jobb |
Drekki | Drukket |
Eti | Spist |
Ærmer | Armer |
Spae | Spade |
HæLj | Helg |
ÆLj | Elg |
ÆLv | Elv |
Måsa | Mose |
Døm | Dem |
Ho | Hun |
Såvå | Sove |
GåL | Gård |
HåL | Hard |
’Bannan | Ba’nan |
’Appelsin | Appel’sin |
’Bennsin | Ben’sin |
Follomål | Standard østnorsk |
---|---|
Håt | Hva/hvilken |
Håffer | Hvorfor |
Håstan | Hvordan |
Håkken/hekken | Hvem |
Hår | Hvor |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.