Arnold van Gennep
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Arnold van Gennep (født 23. april 1873, død 7. mai 1957) var en fransk folklorist og etnograf. Van Genneps mest berømte arbeid er Les rites de passage (1909), som inneholder ideen om begrepet «overgangsriter», som han delte inn i tre faser: preliminær, liminære (liminalfasen), og postliminær (post-liminalfasen).
Arnold van Gennep | |||
---|---|---|---|
![]() Arnold van Gennep | |||
Født | Arnold Kurr 23. apr. 1873[1][2][3][4] ![]() Ludwigsburg, Württemberg | ||
Død | 7. mai 1957[1][5][3][4]![]() Bourg-la-Reine, Frankrike | ||
Beskjeftigelse | Forfatter, folklorist, etnograf | ||
Utdannet ved | Université Paris-Sorbonne Collège Sainte-Barbe | ||
Nasjonalitet | Frankrike | ||
Gravlagt | Cimetière de Bourg-la-Reine | ||
Språk | Fransk | ||
Utmerkelser | Saintour Prize (1946) | ||
Pseudonym | Arnold van Gennep | ||
Arnold van Genneps far var tysk, mens moren var nederlandsk. Det er hennes familienavn sønnen tok etter at foreldrene ble skilt da han var seks år. Moren tok ham da med seg til Frankrike, hvor hun giftet på nytt med en lege. De bosatte seg da i Savoie.
Han studerte ved Sorbonne i Paris, men var frustrert over at universitetet ikke ga undervisning i de emnene han ønsket. Derfor skrev han seg inn på École des langues orientales for å studere arabisk, og på École pratique des hautes études for å studere filologi, språkvitenskap, egyptologi, gammelarabisk, primitive religioner, og islamsk kultur. Han omtales som grunnleggeren av folkloristiske studier i Frankrike, men forble fri forsker resten av livet, og fikk aldri noen vitenskapelig stilling i Frankrike.
Fra 1912 til 1915 var han leder for etnografisk institutt ved Universitetet i Neuchâtel i Sveits, men ble utvist for å ha gitt uttrykk for tvil omkring sveitsisk nøytralitet under første verdenskrig. Der omorganiserte han museet og organiserte den første etnografiske konferansen i 1914. I 1922 turnerte han USA.
Hans hovedverk om fransk folkloristikk er Le Manuel de folklore français contemporain (1937-1958).
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.