From Wikipedia, the free encyclopedia
Fatimide-kalifatet (arabisk: الفاطميون, al-Fāṭimiyyūn) var eit sjia-kalifat, som strekte seg over store område av Nord-Afrika, frå Raudehavet i aust til Atlanterhavet i vest. Dynastiet styrte over Middelhavkysten av Afrika og gjorde etter kvart Egypt til senteret i kalifatet. På det mektigaste omfatta det òg forskjellige område av Maghreb, Sudan, Sicilia, Levanten og Hijaz.
الدولة الفاطمية al-Fāṭimiyyūn Det fatimidske islamske kalifatet | |||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Hovudstad | Mahdia (909–948) Al-Mansuriya (948–973) Kairo (973–1171) | ||||||||||||||||||||||||||||
Språk | Arabisk (offisielt) Berbersk, koptisk | ||||||||||||||||||||||||||||
Religion | Sjiaislam (Ismailisme) | ||||||||||||||||||||||||||||
Styreform | Islamsk kalifat | ||||||||||||||||||||||||||||
Kalif | |||||||||||||||||||||||||||||
- 909–934 (første) | al-Mahdi Billah | ||||||||||||||||||||||||||||
- 1160–1171 (siste) | al-Adid | ||||||||||||||||||||||||||||
Historisk periode | Mellomalderen | ||||||||||||||||||||||||||||
- Oppretta | 5. januar 909 | ||||||||||||||||||||||||||||
- Grunnlegginga av Kairo | 8. august 969 | ||||||||||||||||||||||||||||
- Opphøyrde | 1171 | ||||||||||||||||||||||||||||
Areal | |||||||||||||||||||||||||||||
- 969[1] | 4 100 000 km² | ||||||||||||||||||||||||||||
Innbyggjarar | |||||||||||||||||||||||||||||
- est. | 6 200 000 | ||||||||||||||||||||||||||||
Valuta | Dinar | ||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||
I dag ein del av | Land i dag |
Fatimidane var etterkomarar etter Fatimah, dotter til profeten Muhammed, i følgje fatimidane sjølv. Fatimide-staten tok form blant dei berberske Kutama, folket i Algerie. I 909 grunnla fatimidane den tunisiske byen Mahdia som hovudstaden sin. I 947 flytta dei hovudstaden til Al-Mansuriya. I 969 erobra dei Egypt og grunnla den nye byen Kairo, som vart hovudstad i kalifatet. Egypt vart då det politiske, kulturelle og religiøse senteret i staten.
Den herskande eliten i staten høyrte til Ismaili-greina av shiismen, og det same gjorde leiarane i dynastiet. Dei var òg ein del av rekkja som var kalifar, som anerkjent av ortodokse muslimar. Derfor er dette ein sjeldan periode i historia der etterkomarar etter Ali, via dottera til profeten, Fatimah (derfor namnet fatimidar), og kalifatet var samla til ein viss grad, utanom den siste perioden av Rashidun-kalifatet under Ali sjølv.
Kalifatet utøvde ofte stor religionsfridom mot ikkje-ismailiske sekter av islam, i tillegg til respekt for jødane, maltesiske kristne og koptiske kristne.[2] Fatimide-kalifatet skilde seg òg på grunn av den sentrale rolla til berberane i den første oppretta og utviklinga av militære og politiske nivå.
I løpet av seint på 1000-talet og 1100-talet var Fatimide-kalifatet i nedgang, og i 1171 vart landet invadert av Ṣalāḥ ad-Dīn, som grunnla Ayyubide-dynastiet og innlemma staten i Abbaside-kalifatet.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.