![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Apus_apus_01.jpg/640px-Apus_apus_01.jpg&w=640&q=50)
Svīru dzimta
From Wikipedia, the free encyclopedia
Svīru dzimta (Apodidae) ir viena no svīrveidīgo kārtas (Apodiformes) dzimtām. Šajā dzimtā ir 113 sugas, kas iedalītas 19 ģintīs.[1][2] Dzimtas zinātniskais nosaukums cēlies no sengrieķu vārda απους (apous), kas tulkojumā nozīmē "bez pēdām". Nosaukums atspoguļo svīru dzimtas kopīgo ārējo īpašību — ļoti īsas kājiņas. Tādēļ šīs grupas putni nekad labprātīgi nenolaižas uz zemes.
Svīru dzimta Apodidae (Hartert, 1897) | |
---|---|
![]() Svīre (Apus apus) | |
Klasifikācija | |
Valsts | Dzīvnieki (Animalia) |
Tips | Hordaiņi (Chordata) |
Klase | Putni (Aves) |
Kārta | Svīrveidīgie (Apodiformes) |
Dzimta | Svīru dzimta (Apodidae) |
![]() |
Svīru dzimtas sugas ir ļoti līdzīgas bezdelīgām, lai gan svīres nav radniecīgas dziedātājputniem. Šīs dzimtas tuvākie radinieki ir kolibri un cekulainās svīres. Tā kā svīrēm un bezdelīgām ir līdzīga ekoloģija un dzīves veids, abām putnu grupām ir izveidojusies morfoloģiskā līdzība. Svīru dzimtas sugas mājo virs sauszemes, un tās barojas ar dažādiem lidojošiem kukaiņiem.[2] Svīres gandrīz visu laiku tikai lido. Lidojumā tā spēj veikt gandrīz visas dzīvībai nepieciešamās funkcijas. Šis putns gaisā ēd, visbiežāk arī guļ, pat dzer, nepieskaroties zemei.[3]