From Wikipedia, the free encyclopedia
Sofija Amālija no Nasavas-Zīgenes, Kurzemes hercogiene (nīderlandiešu: Sophie Amalia van Nassau-Siegen, 1650—1688) bija Nasavas-Zīgenes princese un Kurzemes hercogiene. Hercoga Frīdriha Kazimira pirmā sieva.
Sofija Amālija no Nasavas-Zīgenes Sophie Amalia van Nassau-Siegen | |
---|---|
![]() | |
Kurzemes un Zemgales hercogiene | |
1609. gada 22. oktobris — 1610. gada 4. decembris | |
Dzimis |
1650. gada 10. janvārī Viša, Gelderlande (tagad ![]() |
Miris |
1688. gada 25. decembrī (38 gadu vecumā) Jelgava, ![]() ![]() |
Apglabāts | Jelgavas pils kapenes |
Dzīvesbiedre | Frīdrihs Kazimirs Ketlers |
Dinastija | Nasavas dinastija |
Tēvs | Nasavas-Zīgenes grāfs Heinrihs |
Māte | Limburgas grāfiene Marija Magdalēna |
Reliģija | Reformātu baznīca |
Dzimusi 1650. gada 10. janvārī Višas pilī Gelderlandes provincē Nasavas-Zīgenes grāfa Hendrika un viņa sievas Marijas Magdalēnas, Limburgas grāfienes, ģimenē kā trešais bērns. Nīderlandes-Francijas kara laikā 1675. gada 25. oktobrī viņa Hāgā salaulājās ar Kurzemes pulka komandieri kroņprinci Frīdrihu Kazimiru un pārcēlās uz dzīvi Jelgavā.
1682. gadā viņas vīrs Frīdrihs Kazimirs kļuva par Kurzemes un Zemgales hercogu un izveidoja galma dzīvi atbilstoši tā laika Rietumeiropas paraugiem. Hercoga zirgaudzētavās bija arābu rikšotāji un oranžērijās audzēja ananasus. Tika paplašināta Ozolmuižas medību piekūnu audzētava, pie Valguma ezera medību nolūkiem bija ierīkots hercoga zvērudārzs. Viņš pievērsa lielu uzmanību savas galvaspilsētas labiekārtošanai. Tika rīkotas neskaitāmas svinības un balles. Frīdriha Kazimira operas trupa pieradināja plašākas aprindas pie vairākbalsu kora dziesmām.[1]
Mirusi neilgi pēc dzemdībām 1688. gada 25. decembrī, apbedīta Jelgavas pils kapenēs.