Paragvaja
Valsts Dienvidamerikā From Wikipedia, the free encyclopedia
Valsts Dienvidamerikā From Wikipedia, the free encyclopedia
Paragvaja, oficiāli Paragvajas Republika (spāņu: República del Paraguay, guarani: Paraguái Tavakuairetã), ir viena no divām Dienvidamerikas valstīm (kopā ar Bolīviju), kam nav jūras robežas. Tā atrodas abos Paragvajas upes krastos, robežojoties ar Argentīnu dienvidrietumos, Brazīliju austrumos un ziemeļaustrumos un Bolīviju ziemeļrietumos. Tās centrālā novietojuma kontinentā dēļ to reizēm sauc par Corazón de América — Amerikas sirds[2]
Paragvajas Republika República del Paraguay Paraguái Tavakuairetã |
||||||
---|---|---|---|---|---|---|
|
||||||
Devīze: Paz y justicia (spāņu) "Miers un taisnība" |
||||||
Himna: Paraguayos, República o Muerte (spāņu) |
||||||
![]() |
||||||
Galvaspilsēta (un lielākā pilsēta) | Asunsjona 752) 25°16′S 57°40′W | |||||
Valsts valodas | spāņu valoda guarani valoda[1] |
|||||
Valdība | Konstitucionāla prezidentāla republika | |||||
- | Prezidents | Santjago Penja | ||||
- | Viceprezidents | Pedro Alliana | ||||
Neatkarība | no Spānijas | |||||
- | Deklarēta | 1811. gada 14. maijā | ||||
Platība | ||||||
- | Kopā | 406 752 km² (59.) | ||||
- | Ūdens (%) | 2,3 | ||||
Iedzīvotāji | ||||||
- | iedzīvotāji 2005. gadā | 6 158 000 (101) | ||||
- | Blīvums | 15/km² (192.) | ||||
IKP (PPP) | 2005. gada aprēķins | |||||
- | Kopā | $28,342 miljardi | ||||
- | Uz iedzīvotāju | $4555 | ||||
Džini koef. (2002) | 57,8 (augsts) | |||||
TAI (2007) | ▼0,755 (vidējs) (95.) | |||||
Valūta | Paragvajas gvarani (PYG ) |
|||||
Laika josla | (UTC-4) | |||||
- | Vasarā (DST) | (UTC-3) | ||||
Interneta domēns | .py | |||||
ISO 3166-1 kods | 600 / PRY / PY | |||||
Tālsarunu kods | +595 |
1537. gadā spāņu iekarotāji Paragvajas pamatiedzīvotāju gvaranu teritorijā nodibināja Asunsjonas (no spāņu: Asunción — Debesbraukšana) pilsētu. No 1609. līdz 1767. gadam Paragvaju pārvaldīja jezuītu misionāri, vēlāk tā bija Spānijas Laplatas vicekaralistes daļa (1782–1811).
Pēc Spānijas Laplatas vicekaralistes iziršanas 1811. gadā Paragvaja pasludināja nepakļaušanos Buenosairesas valdībai un militāri pretojās iekļaušanai Apvienoto Laplatas provinču sastāvā. 1813. gadā tika deklarēta Paragvajas Republika, taču tikai 1842. gadā to starptautiski atzina citas valstis. Trīskāršās alianses karā (1864–1870) pret Argentīnu, Brazīliju un Urugvaju tā zaudēja daļu savas ziemeļu teritorijas Brazīlijai un dienvidaustrumu teritorijas (uz dienvidiem no Igvasu) Argentīnai. No 1932. līdz 1935. gadam Paragvaja uzvarēja Čako karā pret Bolīviju un paplašinājās uz ziemeļrietumiem.
Viena no nabadzīgākajām valstīm Dienvidamerikā - IKP ir 4200 USD uz vienu iedzīvotāju gadā (152. vieta pasaulē). 32 % iedzīvotāju ienākumi mazāki par iztikas minimumu (2006. gadā).
Agrāra valsts, viena no lielākajām sojas audzētājām pasaulē. Lauksaimniecībā nodarbināti 31% iedzīvotāju. Audzē kokvilnu, cukurniedres, kukurūzu, tabaku, augļus. Gaļas-piena lopkopība. Kokmateriālu eksports.
Rūpniecība ražo cukuru, cementu, audumus.
Valsts bagāta derīgajiem izrakteņiem. To izstrāde lielāko tiesu ir citu valstu investoru ziņā. Piemēram, korporācija Anschutz (Kolorado, ASV) 1954. gadā ieguva tiesības iegūt minerālu resursus 61,71 tūkstošu kvadrātjūdžu platībā uz 40 gadiem, praktiski nemaksājot Paragvajā nekādus nodokļus.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.