Merva (turkmēņu: Merw, persiešu: مرو), dažādos vēstures periodos arī Aleksandrija, Margiānas Antiohija un Marvalsahidžana (Marw al-Shāhijān) bija viena no vecākajām Vidusāzijas pilsētām senajā Zīda ceļā pie Murgapas upes iekšējās deltas. Pilsētas drupas (faktiski vairāku pilsētu drupas no dažādiem periodiem) mūsdienās atrodas Turkmenistānā, 30 kilometrus uz austrumiem no mūsdienu Mari pilsētas.
Merva | |
---|---|
Merw | |
![]() Mervas drupas no putna lidojuma | |
Atrašanās vieta |
![]() |
Koordinātas | 37°39′46″N 62°11′33″E |
Vēsture | |
Dibināšana | pirms 30. gadsimts p.m.ē. |
Pamešana | 13. gadsimtā nopostīta (19. gadsimta sākumā pamesta pilnībā) |
Periodi | Senie laiki |
Piezīmes | |
Stāvoklis | arheoloģisks piemineklis |
Oficiālais nosaukums: Valsts vēstures un kultūras parks "Senā Merva"/State Historical and Cultural Park "Ancient Merv" | |
Tips | Kultūra |
Kritērijs | ii, iii |
Iekļauts | 1999 (23. sesija) |
Aizsardzības nr. | 886 |
Valsts |
![]() |
Reģions | Āzija un Okeānija |
Mervas oāzē cilvēka apdzīvotības pēdas atklātas no 30. gadsimta p.m.ē. Ahemenīdu impērijas laikā tā bija Margiānas satrapijas centrs. Vēlākos gados to kontrolēja arābi, seldžuki (tā 1118. līdz 1153. gadam tā bija Seldžuku impērijas austrumu galvaspilsēta) un Sefevīdi. 12. un 13. gadsimtā Merva bija viena no lielākajām pilsētām pasaulē, tajā dzīvoja ap 500 000 tūkstoši iedzīvotāju. 1221. gadā mongoļi Čingishana dēla Toluja vadībā nopostīja pilsētu, sistemātiski nogalinot visus iedzīvotājus. Pēc dažu vēsturnieku domām nogalināto skaits varētu būt ap miljons cilvēku. Kaut arī 15. gadsimtā pilsēta tika atjaunota, tā nekad vairs neatguva iepriekšējo ietekmi un līdz 19. gadsimta sākumam tika pilnībā pamesta.
1999. gadā Mervas pilsētas atliekas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Attēlu galerija
- Sultāna Sandžara mauzolejs
- Ibn Zeida mauzolejs
- Lielais Kizkala cietoksnis
Ārējās saites
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Merva.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.