Pāvests Klements III (latīņu: Clemens III), īstajā vārdā Paolo Skolari (itāļu: Paolo Scolari; dzimis aptuveni 1130. gadā, miris 1191. gada 27. marts) bija Romas pāvests no 1187. gada 19. decembra līdz savai nāvei 1191. gadā. Jau pirms savas iecelšanas par pāvestu viņš no 1179. gada kā pāvesta Aleksandra III kardināls parakstīja viņa izdotās bullas. Kā pāvests viņš turpināja sava priekšgājēja politiku pret pagāniem Ziemeļeiropā.
Šim rakstam ir nepieciešamas atsauces uz ārējiem avotiem. Lūdzu, palīdzi uzlabot šo rakstu, pievienojot vismaz vienu atsauci. Ja ir kādi ieteikumi, vari tos pievienot diskusijā. Vairāk lasi lietošanas pamācībā. Meklēt atsauces: "Klements III" – ziņas · grāmatas · scholar · brīvi attēli |
Klements III Clemens III (Paolo Scolari) | |
---|---|
![]() | |
Romas pāvests | |
Amatā 1187. gada 19. decembris — 1191. gada 27. marts | |
Priekštecis | Gregorijs VIII |
Pēctecis | Celestīns III |
| |
Dzimšanas dati |
aptuveni 1130. gadā![]() (tagad ![]() |
Miršanas dati |
1191. gada 27. marts![]() (tagad ![]() |
Tautība | itālis |
Iegājis vēsturē kā pāvests, kas pamudināja Anglijas karali Henriju II un Francijas karali Filipu II sākt Trešo Krusta karu (1189-1192) Tuvajos Austrumos. Viņš 1188. gadā noslēdza izlīgumu ar Romas pilsoņiem un 1189. gadā nolēdza miera līgumu ar Svētās Romas impērijas imperatoru Fridrihu I Barbarosu.
Ir ierosinājums atdalīt daļu no raksta un pievienot lapai Livonijas vēsture |
- 1188. gada 1. oktorī pāvests pēc Brēmenes arhibīskapa Hartviga II lūguma apstiprināja Meinharda iecelšanu par bīskapu Ikšķilē, kas atradās Polockas varjagu-rūsu kņaza pakļautībā (in Ruthenia).
- ap 1190. gadu pāvests deva bīskapam Meinhardam norādes par līvu kristīšanu un atļāva pieņemt par palīgiem mūkus un priesterus ar viņu tiešo senioru atļauju.
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Klements III.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
- Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
- Latvijas vēstures avoti. 2.sējums: Senās Latvijas vēstures avoti. 1.burtnīca. Red. Švābe, A. Rīga: Latvijas Vēstures institūta apgādiens, 1937. xiv, 214 lpp.
![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Klements III |
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.