administratīva vienība Krievijas Federācijas sastāvā From Wikipedia, the free encyclopedia
Kalmikijas Republika (krievu: Республика Калмыкия, kalmiku: Хальмг Таңһч) ir viena no Krievijas Federācijas republikām. Tā robežojas ar Krasnodaras novadu un Rostovas apgabalu rietumos, Volgogradas apgabalu ziemeļos, Astrahaņas apgabalu austrumos, Kaspijas jūru dienvidaustrumos, Dagestānu un Stavropoles novadu dienvidos.
Kalmikijas Republika | |||
Республика Калмыкия Хальмг Таңһч |
|||
— republika — | |||
![]() |
|||
|
|||
![]() |
|||
Oficiālā valoda | kalmiku valoda krievu valoda | ||
---|---|---|---|
Valsts | ![]() | ||
Federālais apgabals | Dienvidu federālais apgabals | ||
Dibināts | 1920 | ||
Centrs | Elista | ||
Administratīvais iedalījums | 14
|
||
Platība | |||
- Kopā | 74 731 km² | ||
Iedzīvotāji (2023) | |||
- Kopā | 264 210 | ||
- Blīvums | 3,5/km² | ||
- Etniskais sastāvs | kalmiki (57,4%) krievi (30,2 %) dargi (2,7%) |
||
ISO 3166-2 | RU-KL | ||
Mājaslapa: www | |||
![]() |
Kalmiku senči bija oirati, kas ap 1630. gadu no Irtišas baseina Sibīrijā pārcelās uz Volgas lejteci, kur viņi uzvarēja Nogaju Ordas karaspēku. Ap 1655. gadu kalmiku hani kļuva par Krievijas caru vasaļiem, lielāko militāro varenību kalmiki sasniedza hana Ajuka (1669–1724) vadībā. Pēc viņa nāves kalmiku autonomija samazinājās, hans Ubaši (1724~1775) nolēma kopā ar 200 000 kalmiku atgriezties Vidusāzijā.
Pēc Oktobra revolūcijas 1920. gada 4. novembrī nodibināja Kalmiku Autonomo apgabalu, ko 1935. gada 22. oktobri pārdēvēja par Kalmikijas APSR. Otrā pasaules kara laikā 1942. gada 12. augustā Vērmahts iekaroja Kalmikijas galvaspilsētu Elistu. 1943. gada 27. decembrī kalmikus apvainoja sadarbībā ar vāciešiem un izsūtīja uz Vidusāziju un Sibīriju, bet Kalmikijas APSR likvidēja. Destaļinizācijas laikā kalmikiem atļāva atgriezties dzimtenē un 1957. gada 9. janvārī atjaunoja Kalmiku Autonomo apgabalu, bet 1958. gada 29. jūlijā Kalmikijas APSR.
1992. gada 21. aprīlī nodibināja Kalmikijas Republiku.
2023. gadā Kalmikijas iedzīvotāju skaits ir 264 210.
Tautības:
Krievu skaits republikā strauji samazinās.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.