Halogenēšana ir process, kurā organisko vielu molekulās ievada halogēnu atomus. Biežāk lieto hloru, jo tas ir lētākais un ķīmiski pietiekami aktīvs. Halogenējot ogļūdeņražus, veidojas halogēnogļūdeņraži. Šis process notiek pēc vairākiem mehānismiem:
- Alkānu halogenēšana notiek pēc radikāļu mehānisma, šo procesu paātrina ultravioletais starojums, process nav selektīvs un te veidojas visu iespējamo halogenēšanas produktu maisījums. Šādā veidā var iegūt halogēnmetānus (dihlormetāns, hloroforms, tetrahlorogleklis) un halogēnetānus (dihloretāns).
- Arēnu halogenēšana notiek pēc elektrofilās aizvietošanas mehānisma. Šim procesam par katalizatoru lieto Lūisa skābes. Šis process ir relatīvi selektīvs un te galvenokārt veidojas monoaizvietoti halogēnsavienojumi (lai arī selektivitāte nav 100%). Šādā veidā iegūst halogēnbenzolus (hlorbenzols, brombenzols).
![]() | Šis ar organisko ķīmiju saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.