From Wikipedia, the free encyclopedia
Gistavs Flobērs (franču: Gustave Flaubert; dzimis 1821. gada 12. decembrī, miris 1880. gada 8. maijā) bija franču romānu rakstnieks un dramaturgs, ko uzskata par vienu no dižākajiem Rietumu rakstniekiem.[nepieciešama atsauce] Visplašāk pazīstams kā pirmā izdotā romāna “Bovarī kundze” (Madame Bovary, 1857) autors. Flobēram raksturīgs ļoti sīkumains un skrupulozs rakstības stils.
Šis raksts ir slikti iztulkots. Iespējams, tulkojums ģenerēts ar tulkošanas programmatūru, vai arī tulks slikti pārvalda vienu no valodām. Lūdzu, palīdzi uzlabot šo rakstu. Ja ir kādi ieteikumi, vari tos pievienot diskusijā. Vairāk lasi lietošanas pamācībā. |
| |||||||||||||||||
|
Flobērs piedzima 1821. gada 12. decembrī Ruānā, Ziemeļnormandijas reģionā Francijā. Viņš bija ķirurga Ašila Kleofasa Flobēra (1784—1846) un Annas Žistinas Karolinas (dzim. Flerio) (1793—1872) otrais dēls. Dzimtajā pilsētā Ruānā viņš nodzīvoja līdz 1840. gadam, kad devās uz Parīzi studēt tieslietas.
Flobērs bija vienaldzīgs students. Parīze viņam nepatika. 1840. gada beigās viņš apceļoja Pirenejus un Korsiku. 1846 gadā pēc epilepsijas lēkmes Flobērs pārtrauca studijas un atstāja Parīzi.
Flobērs pārvācās uz Ruānu pie mātes, dzīvoja mājā pie Sēnas. Flobērs neapprecējās. No 1846. līdz 1854. gadam viņam bija mīlas dēka ar dzejnieci Luīzu Kolē (Louise Colet) (viņa rakstītās mīlas vēstules vēl ir saglabājušās). Biogrāfs Emils Fagē (Émile Faguet)[1] apgalvo, ka ar Luīzu Kolē bija Flobēra vienīgās nopietnās romantiskās attiecības. Mīlas dēkas beigšanās noveda pie tā, ka viņš vēlējās tikai platonisku draudzību un apmeklēja prostitūtas.[2]
1846. gadā viņš kopā ar ilggadējo draugu[3] Maksimu Dikānu (Maxime Du Camp) apceļoja Lielbritāniju. No 1849. līdz 1850. gadam viņš devās garā ceļojumā uz Tuvajiem Austrumiem. Apciemojot Grieķiju, Ēģipti un Beirutu, viņš esot saslimis ar sifilisu, bet Žans Pols Sartrs apgalvojis, ka Flobērs dēkas safantazējis.[4] Viņš slimoja ar veneriskajām slimībām lielāko daļu mūža.
Francijas—Prūsijas kara laikā prūšu kareivji okupēja Flobēra māju, un 1872. gadā nomira viņa māte. Pēc viņas nāves rakstnieku piemeklēja finansiālas grūtības. 1880. gadā Flobērs cieta no triekas un 58 gadu vecumā nomira. Viņu apglabāja ģimenes mauzolejā Ruānā un pilsētas muzejā uzcēla pieminekli.[nepieciešama atsauce]
Reālisma pārstāvis,[5] ietekmējis Kafku, Zolā, Velbeku un citus.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.