Fenakīts
From Wikipedia, the free encyclopedia
Fenakīts ir berilija silikāts. Tas bieži atrodams pegmatīta dzīslās[nepieciešama atsauce] kopā ar citiem berila grupas dārgakmeņiem, piemēram, topāzu un smaragdu, un tas sastopams arī kopā ar dūmu kvarcu un hrizoberilu.
Fenakīts | |
---|---|
![]() | |
Klasifikācija | |
Klase | Berilija silikāts |
Štrunca ID | 09.AA.05 |
Ķīmiskā formula | Be2SiO4 |
Singonija | Trigonālā |
Īpašības | |
Krāsa | Bezkrāsains, balts, dzeltens, rozā, brūns |
Habituss | Veido caurspīdīgus rombiskas vai prizmatiskas formas kristālus, bieži mazus gabaliņus |
Skaldnība | Izteikta uz 1120, nepilnīga uz 1011 |
Cietība pēc Mosa skalas | 7,5 - 8 |
Spīdums | Stikla |
Blīvums | 2,96 - 3 g/cm3 |
Tas veido īsus heksagonālas prizmas formas kristālus, dažkārt arī dvīņkristālus, un tajā vertikālās ass virzienā bieži saskatāms svītrojums. Fenakītam piemīt liela cietība, tāpēc to var apstrādāt kā dārgakmeni. Bieži kristāli ir mazi, un tie ir jāapstrādā rūpīgi.
Fenakītu ir iespējams atrast Brazīlijā, Madagaskarā, Norvēģijā, Krievijā un ASV. Mistiķi uzskata, ka fenakītam, kas iegūts dažādās valstīs, esot pavisam atšķirīgas "vibrācijas", tāpēc, to iegādājoties, ir ieteicams pajautāt par akmens izcelsmes vietu. Brazīlijas fenakītam piemīt attīroša vibrācija, bet Krievijas akmenim stimulējošs efekts.[nepieciešama atsauce]