Delfīni
From Wikipedia, the free encyclopedia
Par delfīniem sauc lielāko daļu zobvaļu apakškārtas (Odontoceti) dzīvnieku. Tie ir tuvi radinieki vaļiem un cūkdelfīniem. Ir gandrīz 40 delfīnu sugas, kas iedalītas 17 ģintīs. To lielumi ir ļoti dažādi. Mazākais ir Jaunzēlandes baltgalvas delfīns (Cephalorhynchus hectori maui), kas ir 1,2 metrus garš un sver 40 kg, bet lielākais ir zobenvalis jeb plēsoņdelfīns, kas ir 9,5 metrus garš un sver 10 tonnas. Delfīni ir plaši izplatīti visā pasaulē, bet visbiežāk sastopami seklākajās jūras. Tie visi ir plēsīgi un pamatā barojas ar zivīm un kalmāriem. Delfīni ir vieni no inteliģentākajiem dzīvniekiem pasaulē. To draudzīgā un interaktīvā attieksme pret cilvēkiem tos padarījusi ļoti populārus cilvēku vidū.
- Šis raksts ir par jūras zīdītāju. Par citām jēdziena Delfīns nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Common_dolphin.jpg/320px-Common_dolphin.jpg)
Vārds "delfīns" cēlies no sengrieķu valodas: δελφίς (delfin), kas savukārt atvasināts no cita sengrieķu vārda — δελφύς (delfis) (latviešu valodā "dzemde"). Senie grieķi delfīnu sauca par zivi ar dzemdi.[1]