From Wikipedia, the free encyclopedia
Daina Šveica (dzimusi 1939. gada 28. jūlijā Jūrmalā) ir bijusī latviešu airētāja, ķīmiķe, sabiedriska darbiniece. Latvijas Zinātņu akadēmijas Starptautiskās daļas vadītāja (1993-2005).[1]
![]() Daina Šveica 1965. gadā | |||||||||||||||||||||||||
Personas dati | |||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Dzimusi | 1939. gada 28. jūlijā![]() | ||||||||||||||||||||||||
Tautība | Latviete | ||||||||||||||||||||||||
Profesionālā informācija | |||||||||||||||||||||||||
Pārstāvētā valsts | ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Sporta veids | Akadēmiskā airēšana | ||||||||||||||||||||||||
|
Dzimusi 1939. gadā kā Daina Mellenberga Rīgas Jūrmalas pilsētas arhitekta Viktora Mellenberga ģimenē. Absolvējusi Rīgas Politehnisko institūtu (1965). Ķīmijas zinātņu doktore. Sporta karjeras laikā četras reizes izcīnījusi Eiropas čempiones titulu pārairu divniekā kopā ar Maiju Kaufmani (1963., 1964., 1965. un kopā ar T.Gomolko 1967. gadā), kā arī vairākas reizes kļuvusi par PSRS čempioni (1963., 1965., 1967.). Treneris Juris Aldiņš. PSRS Nopelniem bagātā sporta meistare (1965).[1]
No 1970. līdz 1990. gadam viņa bija Latvijas Zinātņu akadēmijas Neorganiskās ķīmijas institūta zinātniskā līdzstrādniece. Pēc viņas iniciatīvas 1989. gada 21. maijā nodibināja Latvijas Olimpisko akadēmiju (LOA) un viņu ievēlēja par LOA prezidenti. Ierosināja nodibināt Latvijas olimpiešu klubu - 1990. gada 15. janvārī kluba pirmā priekšsēdētāja pienākumus uzticēja Jāņa Lūša trenerim Valentīnam Mazzālītim. D. Šveica aktīvi iestājās par Latvijas Olimpiskās komitejas (LOK) atjaunošanu. LOK Ģenerālās asamblejas pirmajā sesijā 1988. gada 1. decembrī D. Šveicu ievēlēja par LOK viceprezidenti. Bija starptautiskās airēšanas savienības (FISA - International Federation of Rowing Associations) aktīva dalībniece. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1992. gadā D. Šveicu iecēla par Latvijas Fiziskās kultūras un sporta komitejas (vēlāk Latvijas Sporta departaments) direktori.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.