politisks veidojums Bosnijā un Hercegovinā From Wikipedia, the free encyclopedia
Bosnijas un Hercegovinas Federācija (bosniešu, horvātu un serbu: Federacija Bosne i Hercegovine, Федерација Босне и Херцеговине) ir viens no diviem politiskajiem veidojumiem, kas veido Bosnijas un Hercegovinas valsti, otrs ir Serbu Republika. Federāciju veido 10 autonomi kantoni ar savu valdību. Tajā galvenokārt dzīvo bosnieši un horvāti. Bosnijas un Hercegovinas Federācijas administratīvais centrs ir Sarajeva.
Bosnijas un Hercegovinas Federācija Federacija Bosne i Hercegovine Федерација Босне и Херцеговине |
|||
|
|||
![]() |
|||
Pārvaldes centrs | Sarajeva | ||
---|---|---|---|
Oficiālā valoda | bosniešu valoda, horvātu valoda, serbu valoda | ||
Valsts | ![]() | ||
Administrācija | |||
- Prezidents | Q6764419 | ||
Platība | |||
- Kopējā | 26 110,5 km² | ||
Iedzīvotāji (2013. gadā) | |||
- Kopā | 2 219 220 | ||
- Blīvums | 85/km² | ||
Laika josla | CET (UTC+1) | ||
- Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) | ||
Valūta | konvertējamā marka (BAM) | ||
ISO 3166 | BA-BIH | ||
![]() |
1991. gada oktobrī, pēc tam kad Bosnijas un Hercegovinas parlaments bija pieņēmis suverenitātes memorandu, serbu deputāti izveidoja atsevišķu parlamentu. 1992. gada 29. februārī—1. martā Bosnijā un Hercegovinā notika referendums, kurā piedalījās 64% republikas balsstiesīgo iedzīvotāju (serbi to boikotēja), no kuriem 98% nobalsoja par neatkarību. 3. martā Bosnija un Hercegovina pasludināja neatkarību. 7. aprīlī serbu apdzīvotās Bosnijas un Hercegovinas teritorijas pasludināja izstāšanos no Bosnijas un Hercegovinas.
Tas izraisīja Bosnijas karu, kurā Bosnijas serbus militāri atbalstīja Dienvidslāvijas Federatīvā Republika. 1995. gada augustā konfliktā iesaistījās NATO gaisa spēki, bombardējot Bosnijas serbu armijas pozīcijas, kas piespieda serbus uzsākt miera sarunas. Gada nogalē tika noslēgta Deitonas vienošanās, saskaņā ar kuru Bosnijas un Hercegovinas sastāvā tika izveidotas divas autonomas teritorijas — Bosnijas un Hercegovinas Federācija un Serbu Republika.
Karte | Karogs | Ģerbonis | Kantons | Nosaukums bosniešu valodā | Administratīvais centrs | Platība (km²) | Iedzīvotāju skaits (2013)[1] | Pašvaldību skaits | ISO 3166-2 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ![]() | ![]() | Bosniešu Podriņes kantons Goražde | Bosansko-podrinjski kanton Goražde | Goražde | 504,6 | 25 336 | 3 | BA-05 |
![]() | ![]() | ![]() | Centrālās Bosnijas kantons | Srednjobosanski kanton | Travnika | 3 189 | 273 149 | 11 | BA-06 |
![]() | ![]() | ![]() | Hercegovinas-Neretvas kantons | Hercegovačko-neretvanski kanton | Mostara | 4 401 | 236 278 | BA-07 | |
![]() | Kantons 10 | Kanton 10 | Livna/Tomislavgrada | 4 934,1 | 90 727 | 6 | BA-10 | ||
![]() | ![]() | ![]() | Posavinas kantons | Posavski kanton | Orašje | 325 | 48 089 | BA-02 | |
![]() | ![]() | ![]() | Rietumhercegovinas kantons | Zapadnohercegovački kanton | Široki Brijega | 1 362 | 97 893 | 4 | BA-08 |
![]() | ![]() | ![]() | Sarejavas kantons | Kanton Sarajevo | Sarajeva | 1 276,9 | 438 443 | 9 | BA-09 |
![]() | ![]() | ![]() | Tuzlas kantons | Tuzlanski kanton | Tuzla | 2 649,0 | 477 278 | 13 | BA-03 |
![]() | ![]() | ![]() | Unas-Sanas kantons | Unsko-sanski kanton | Bihača | 4 125 | 299 343 | 8 | BA-01 |
![]() | ![]() | ![]() | Zenicas-Dobojas kantons | Zeničko-dobojski kanto | Zenica | 3 415,3 | 385 067 | 12 | BA-04 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.