From Wikipedia, the free encyclopedia
Bohēmijas valdnieki bija augstākās varas turētāji — kņazi (čehu: kníže), hercogi, karaļi mūsdienu Čehijas valsts teritorijā kopš Lielmorāvijas izveides 9. gadsimtā. Visilgāk valdošās valdnieku dinastijas bija Pšemislu dinastija (870—1306), Luksemburgu dinastija (1310—1437) un Hābsburgu dinastija (1526—1918). Pēc Čehoslovākijas Republikas izveides 1918. gadā par augstāko amatpersonu kļuva valsts prezidents.
Valdnieks | Tituls | Portrets | Valdīšanas laiks | Vārds čehiski un latīniski, piezīmes |
---|---|---|---|---|
Borživojs |
kņazs | ![]() |
875–889 | čehu: Bořivoj I., latīņu: Borzivogius |
Spitihņevs I | kņazs | ![]() |
894–915 | Spytihněv I., Spitgnev |
Vratislavs I | kņazs | ![]() |
915–921 | Vratislav I., Wratislaus |
Svētais Vāclavs | kņazs | ![]() |
921–935 | Svatý Václav, Venceslaus |
Boļeslavs I | kņazs | ![]() |
935–972 | Boleslav I. |
Boļeslavs II | kņazs | ![]() |
972–999 | Boleslav II. |
Boļeslavs III | kņazs | ![]() |
999–1002 | Boleslav III. |
Jaromirs | kņazs | ![]() |
1003, 1004–1012, 1033–1034 | Jaromír, cīnījās par varu ar vecāko brāli Boļeslavu III un poļu valdnieku Boļeslavu I Drosmīgo |
Oldržihs | kņazs | ![]() |
1012–1033, 1034 | Oldřich, cīnījās par varu ar vecāko brāli Boļeslavu III un poļu valdnieku Boļeslavu I Drosmīgo |
Bržetislavs I | kņazs | ![]() |
1035–1055 | Břetislav I. |
Spitihnevs II | kņazs | ![]() |
1055–1061 | Spytihněv II. |
Vratislavs II | kņazs, no 1085. gada karalis | 1061–1092 | Vratislav II. | |
Konrāds I | kņazs | ![]() |
1092 | Konrád I. Brněnský |
Bržetislavs II | kņazs | ![]() |
1092–1100 | Břetislav II. |
Borživojs II | kņazs | ![]() |
1100–1107, 1117–1120 | Bořivoj II., cīnījās pret jaunāko brāli Vladislavu I un brālēnu Svatopluku I |
Olomoucas Svatopluks | kņazs | ![]() |
1107–1109 | Svatopluk Olomoucký, kopā ar brālēnu Vladislavu I padzina Borživoju II |
Vladislavs I | kņazs | 1109–1117, 1120–1125 | Vladislav I., kopā ar brālēnu Svatopluku I padzina savu brāli Borživoju II | |
Sobeslavs I | kņazs | ![]() |
1125–1140 | Soběslav I. |
Vladislavs II | kņazs, no 1158. gada karalis | ![]() |
1140–1172 | Vladislav II |
Bedržihs (kņazs) | kņazs | ![]() |
1172–1173, 1178–1189 | Bedřich, Friedrich |
Sobeslavs II | kņazs | ![]() |
1174–1178 | Soběslav II. |
Konrāds II | kņazs | ![]() |
1189–1191 | Konrád II. Ota |
Vāclavs II | kņazs | 1191–1192 | Václav II., Venceslaus II | |
Otokārs I Pšemisls | kņazs, no 1198. gada karalis | ![]() |
1192–1193, 1197–1230 | Přemysl Otakar I. |
Bržetislavs III | kņazs, bīskaps | ![]() |
1193–1197 | Jindřich Břetislav, Henricus |
Vladislavs III | kņazs | ![]() |
1197 | Vladislav Jindřich, Henricus |
Vāclavs I Pšemisls | Bohēmijas karalis | ![]() |
1230–1253 | Václav I., Venceslaus |
Otokārs II | Bohēmijas karalis | ![]() |
1253–1278 | Přemysl Otakar II. |
Vāclavs II Pšemisls | Bohēmijas karalis, Polijas lielkņazs un karalis no 1300. gada | ![]() |
1278–1305 | Václav II., Venceslaus |
Vāclavs III | Bohēmijas, Polijas un Ungārijas karalis | ![]() |
1305–1306 | Václav III., Venceslaus |
Valdnieks | Tituls | Portrets | Valdīšanas laiks | Vārds vāciski un čehiski, piezīmes |
---|---|---|---|---|
Bohēmijas Rūdolfs I | Bohēmijas karalis, Austrijas un Šteiermarkas hercogs | ![]() |
1306–1307 | Rudolf VI. Graf von Habsburg, Rudolf Habsburský, bija precējies ar karaļa Vāclava II atraitni |
Karintijas Heinrihs | Bohēmijas karalis, Karintijas hercogs | ![]() |
1306, 1307–1310 | Heinrich von Kärnten, Jindřich Korutanský, bija precējies ar karaļa Vāclava III māsu |
Jans Luksemburgs | Bohēmijas karalis, Luksemburgas grāfs | 1310—1346 | Johann von Luxemburg, Jan Lucemburský, ķeizara Heinriha VII dēls | |
Kārlis IV Luksemburgs | Bohēmijas karalis, SRI ķeizars no 1355. gada | ![]() |
1346—1378 | Karl IV., Karel IV. |
Vāclavs IV Luksemburgs | Bohēmijas karalis, Brandenburgas markgrāfs | ![]() |
1378—1419 | Wenzel von Luxemburg, Václav IV. |
Sigismunds Luksemburgs | Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karalis, SRI ķeizars no 1433. gada | ![]() |
1419—1437 | Sigismund von Luxemburg, Zikmund Lucemburský, Husītu karš (1419–1436) |
Albrehts II Hābsburgs | Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karalis, Austrijas hercogs | ![]() |
1438—1439 | Albrecht II., Albrecht II. Habsburský |
Ladislavs Postums | Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karalis, Austrijas hercogs | ![]() |
1440–1457 | Ladislaus Postumus, Ladislav Pohrobek |
Jirži no Podebradiem | Bohēmijas karalis | ![]() |
1458–1471 | Georg von Podiebrad, Jiří z Poděbrad |
Vladislavs II Jagellons | Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karalis | ![]() |
1471–1516 | Vladislav II., Vladislav Jagellonský |
Lajošs II Jagellons | Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karalis | ![]() |
1516–1526 | Ludwig II., Ludvík Jagellonský, krita Mohāčas kaujā 1526. gadā |
1521. gadā Austrijas erchercogs Ferdinands I Hābsburgs (Ferdinand I. Habsburský) apprecējās ar Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karaļa Vladislava II meitu Annu un pēc viņas brāļa karaļa Lajoša II bojāejas Mohāčas kaujā 1526. gadā kļuva par Bohēmijas, Horvātijas un Ungārijas karali, 1558. gadā viņu ievēlēja par SRI ķeizaru. Habsburgu dinastijas valdnieki Bohēmijā valdīja līdz 1918. gadam, izņemot Trīsdesmitgadu kara sākuma posmu no 1619. līdz 1620. gadam, kad protestantu dominētais Bohēmijas parlaments par karali ievēlēja Pfalcas Frīdrihu. No 1806. gada Bohēmijas karaļi bija Austrijas Impērijas ķeizari, pēc 1867. gada Austroungārijas valdnieki.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.