![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Myoglobin.png/640px-Myoglobin.png&w=640&q=50)
Bioķīmija
zinātne, kas pētī dzīvās dabas fizikāli ķīmiskās un ķīmiskās parādības / From Wikipedia, the free encyclopedia
Bioķīmija,[1] arī bioloģiskā ķīmija,[2] ir bioloģijas un ķīmijas zinātņu nozare, kas pēta ķīmiskos un fizikālķīmiskos procesus dzīvajos organismos. Bioķīmiskie procesi norāda uz dzīvības sarežģītību. Bioķīmija ir fizioloģijas pamatā,[3] tāpēc tiek saukta arī par fizioloģisko ķīmiju.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Myoglobin.png/640px-Myoglobin.png)
Bioķīmijas trīs galvenie pētījumu virzieni ir statiskā bioķīmija, dinamiskā bioķīmija un funkcionālā bioķīmija.[3] Bioķīmija ir cieši saistīta ar molekulāro bioloģiju, kas pēta procesus, kuri gēnos iekodēto informāciju izmanto organisma funkciju nodrošināšanai — replikāciju, transkripciju un translāciju. Par bioķīmijas sākumu tiek uzskatīts 1828. gads, kad vācu ķīmiķis Frīdrihs Vēlers ķīmiski sintezēja karbamīdu (urīnvielu), pierādot ka organiskas vielas var tikt mākslīgi sintezētas.
Bioķīmijai ir daudz dažādu pielietojumu: no lauksaimniecības līdz medicīnai un ģenētikai.